СТЕНОГРАМА 
засідання Комітету з питань  організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування
14 липня 2021 року
Веде засідання  Голова Комітету КЛОЧКО А.А.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Доброго дня, шановні колеги! Ми будемо з вами розпочинати, бо в нас комітет достатньо довгий сьогодні. Тому не будемо гаяти з вами часу. І перед початком нашого засідання прошу всіх зайняти місця, щоб там ніхто не стояв. Пане Ганущак, особисто до вас. Дякую.
Шановні колеги, я хотів би від імені комітету привітати з днем народження Володимира Ілліча Іванова. Вітаємо вас! Здоров'я та довгого, щасливого життя. (Оплески)
 Шановні колеги, нагадую, що складу нашого комітету входить 27 народних депутатів. У відповідності до статті 44 Закону України про комітети засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутні більше половини від затвердженого Верховною Радою України складу його членів. 
На засіданні зараз… Прошу всіх, хто дійшов, будь ласка, натисніть на реєстрацію, будь ласка. Зараз присутні 20 народних депутатів. Засідання комітету є повноважним, ми з вами розпочинаємо наше засідання. 
Шановні колеги, пропонується прийняти порядок денний за основу. Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування. Воно сьогодні беззвучне. 
За – 20. Проти – 0. Утримались – 0. Рішення прийнято.
Шановні колеги, пропоную включити до розділу "Організаційні питання" питання про внесення змін до рішення комітету про обрання голів та членів підкомітетів комітету щодо обрання голови підкомітету з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, ліцензування і страхування у будівництві. Чи є у вас, колеги, пропозиції до порядку денного?  
Олександр Сергійович Корнієнко, є у вас пропозиція?  

КОРНІЄНКО О.С. Є пропозиція питання великого герба розглянути після організаційних питань відразу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Віталій Юрійович Безгін.  

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 
В голову прийшла думка зараз поставити пропозицію не враховувати пропозицію пана Олександра Корнієнка і залишити герб наостанок, щоб можна було хоч погуляти, але не суть. 
Пропозиція в іншому. Прохання в розділі "Різне" проговорити питання, що стосується рівненської громади і ситуації, що виникла там навколо центрів надання адміністративних послуг, де є намагання зруйнувати фактично систему надання адміністративних послуг через політичні мотиви. 
Дякую. Це дуже важливо обговорити, як ми будемо звертатись до голови громади, що з ним робити далі.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре, пане Віталію. В "Різному" ми обов'язково це обговоримо.
Роман Михайлович Лозинський, прошу. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, шановні члени комітету, в мене є декілька дуже обширних питань, в тому числі законодавчих, але, враховуючи сьогоднішній порядок денний, я залишу лише одне в "Різному". Про ситуацію у Миколаївській міській раді було звернення від депутата місцевої ради пана Бліха на комітет і на мене як на першого заступника голови комітету. І я прошу розглянути питання, з яким вони звернулися: про створення конкурсної комісії для проведення конкурсу на заміщення вакантної посади генерального директора комунального некомерційного підприємства "Миколаївська міська лікарня" - в "Різному".
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Ми поставимо це питання.
Будь ласка, шановні колеги, ще є хтось? Аліна Леонідівна, перепрошую, не побачив.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Шановні колеги, я також би хотіла в розділі "Різне" дуже коротко прозвітувати про роботу підкомітету, в нас там є кілька питань, про які, я вважаю, ви маєте бути поінформовані. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. В "Різному" ми з вами про це обговоримо.
Шановні колеги, пропонується прийняти порядок денний в цілому з урахуванням висловлених пропозицій. Прошу підтримати і проголосувати.
Вже і звук появився. За – 21, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Шановні колеги, ми зараз розпочинаємо з вами з питань порядку денного. Всі проекти, супроводжувальні документи були вам вчасно завантажені в систему "Електронний комітет" і ви мали змогу з ними ознайомитись.
Переходимо до питання порядку денного. Перше у нас: про розгляд звернення Центральної виборчої комісії щодо пропозиції невідкладного законодавчого врегулювання деяких питань проведення всеукраїнського референдуму в частині обов’язку ініціативної групи всеукраїнського референдуму за народною ініціативою передавати до ЦВК підписні електронні дані.
Надаю слово заступнику голови комітету Загоруйко Аліні Леонідівні. Прошу, Аліна Леонідівна.  

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Шановний пане голово, шановні колеги, у нас вчора відбувся підкомітет - підкомітет з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії. І на своєму засіданні 13 липня ми розглянули звернення Центральної виборчої комісії від 5 липня 2021 року щодо пропозиції невідкладного законодавчого врегулювання деяких питань проведення всеукраїнського референдуму в частині обов'язку ініціативної групи всеукраїнського референдуму за народною ініціативою передавати до комісії підписні електронні дані.
Як ви знаєте, зараз Центральна виборча комісія активно включилася в процес підготовки нормативно-правових актів відповідно до Закону "Про всеукраїнський референдум". І от на етапі різних процедур вони вже виявили певну таку неузгодженість і пропонують терміново її виправити. 
Тому, розглянувши зазначене звернення, підкомітет прийняв рішення запропонувати комітету доручити підкомітету з питань з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії підготувати та внести на розгляд Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про всеукраїнський референдум" щодо підписних електронних даних. 
І в разі, якщо ми зараз приймемо відповідне рішення, то я ставлю до відома колег, що після комітету буде доступний даний законопроект в системі електронного документообігу, всім скинемо картку, і хто бажає, зможе долучитися до його підписання. 
Дякую. І прошу підтримати.
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Аліна Леонідівна.
Чи бажають у нас виступити члени комітету? Питання? Прошу. 

_______________. Шановні колеги, в мене запитання до представника ЦВК. Чи означає це звернення до нашого комітету, що це наразі вичерпні  неточності в прийнятому законодавстві, які варто врахувати, чи потенційно будуть це якісь в процесі зараз імплементації норм, із роботи ініціативних груп, реалізації норм законопроектів, чи будуть зараз ще якісь неточності, які потрібно буде доопрацьовувати?

_______________. Добрий день. Дякую за запитання. 
Ні, це не єдиний випадок, який необхідно було би… неточність, вада закону, яку варто було би усунути, але це критична вада, яка вкрай ускладнить роботу Центральній виборчій комісії і, звісно, самим же учасникам процесу можливого референдуму, якщо він буде проголошений, буде зібрана необхідна кількість  підписів. 
По саме цій ваді необхідно відреагувати, на думку ЦВК, невідкладно через те, що ініціативи вже надходять, деякі зареєстровані, тому для якісної перевірки підписів ЦВК потребує цього інструменту, який передбачений законом, але непослідовно виписаний в законі, тому необхідно цю ваду закону, колізію закону усунути. 
По інших, які на інших етапах процесу можуть виникати, вони менш критичні і по них ЦВК готує свої пропозиції, але вже, очевидно, буде вносити їх після того, як певні процеси референдумні відбудуться, буде напрацьовано досвід практичний вже застосування тих чи інших норм. Поки що от критичних норм немає, крім цих, які вам пропонуються.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу відповідь.
Запрошені ще бажають виступити? Ні.
Шановні колеги, ми завершили з вами обговорення даного питання. Є пропозиція доручити підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії підготувати та внести на розгляд Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про всеукраїнський референдум" щодо підписних електронних даних. Надіслати дане рішення Центральній виборчій комісії, контроль за виконанням цього рішення комітету покласти на народного депутата України, голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії, заступника голови комітету Загоруйко Аліну Леонідівну. 
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. 
За – 21, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання порядку денного: про утворення Робочої групи Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування з удосконалення правового регулювання діяльності асоціацій органів місцевого самоврядування в Україні з метою посилення їх інституційної спроможності. 
Надаю слово голові підкомітету Віталію Юрійовичу Безгіну. Прошу, про рішення підкомітету. 
 
БЕЗГІН В.Ю. Дякую, колеги.
Заходимо безпосередньо… Так, це у нас НДА, правильно? Перепрошую, я вже відволікся, аналізую… Пане Ігорю, що ж… 
Да, дивіться, власне, про утворення робочої групи. Враховуючи рекомендації круглого столу в Комітеті Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на тему "Правовий статус асоціацій органів місцевого самоврядування: проблеми та перспективи" та беручи до уваги пропозицію про утворення Робочої групи комітету з удосконалення правового регулювання діяльності асоціацій органів місцевого самоврядування з метою посилення їх інституційної спроможності та напрацювання комплексних змін до Закону України "Про асоціації органів місцевого самоврядування", керуючись статтею 15 Закону України про комітети Верховної Ради, пропоную рекомендувати комітету утворити Робочу групу Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування з удосконалення правового регулювання діяльності асоціацій ОМС з метою посилення їх інституційної спроможності.
Хочу від себе додати, що, дійсно, є закон, закон у нас 2008 року. В нас був активний круглий стіл. У нас є позиція, в принципі, всіх асоціацій, що є речі, за рахунок яких можна їх підсилити. Одразу зазначаю, що ми тут не кажемо про якусь зарегульованість чи додаткові важелі, а винятково про спробу знайти додаткові фінансові інструменти та інші аспекти, які можуть зробити асоціації сильнішими, багатшими, більш активними в лобіюванні їх інтересів. 
Тому пропозиція підтримати. Ми, безумовно, залучимо всіх представників експертного середовища, представників різних гілок влади та представників кожної  із всеукраїнських асоціацій. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Шановні колеги, бажає виступити з цього питання хтось? Запрошені, члени комітету? 
Якщо ні, тоді є пропозиція утворити Робочу групу комітету з удосконалення правового регулювання діяльності асоціацій органів місцевого самоврядування з метою посилення їх інституційної спроможності.  Призначити співголовами цієї робочої групи  народних депутатів України: голову підкомітету з питань адміністративно-територіального устрою та місцевого самоврядування Віталія Безгіна та голову комітету Клочка Андрія. 
Доручити співголовам робочої групи сформувати її персональний склад. Залучити до участі в робочій групі за згодою народних депутатів України представників  Апарату Верховної Ради  України, Міністерства розвитку громад та територій України, асоціацій органів місцевого самоврядування, експертів та науковців. 
Робочій групі напрацювати відповідний проект Закону про внесення змін до Закону України "Про асоціації органів місцевого самоврядування" та подати його на розгляд підкомітету з питань адміністративно-територіального устрою та місцевого самоврядування з подальшим винесенням його на розгляд комітету. 
Контроль за виконанням даного рішення покласти на секретаря комітету, народного депутата України Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати і проголосувати.  
За – 20, проти – 0, утрималися – 2, рішення прийнято.  
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного: про Звіт Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку… регіональної політики та містобудування за п'яту сесію Верховної Ради  України дев'ятого скликання (лютий-липень 2021 року). 
Прошу до слова секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. Прошу, вам слово. 

ІСАЄНКО Д.В. Шановний головуючий, шановні народні депутати, в електронній системі оприлюднено Звіт про роботу нашого комітету. Нами проведено 18 засідань, опрацьовано 42 законодавчих акти, створено і діє шість робочих груп, відбулися комітетські слухання, круглі столи, опрацьовано понад 4 тисячі звернень. 
Пропоную затвердити Звіт роботи комітету. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Дмитро Валерійович.
Чи є бажаючі виступити з цього питання, члени комітету? 
Шановні колеги, так як нікого немає, є пропозиція затвердити Звіт Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування за п'яту сесію Верховної Ради України дев'ятого скликання. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 23, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги.
Переходимо до наступного питання порядку денного: про  пропозиції Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування до проекту порядку денного шостої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання на вересень 2021 року – січень 2022 року. 
Прошу до слова Дмитра Валерійовича Ісаєнка, секретаря.

ІСАЄНКО Д.В. Шановні колеги, до порядку денного шостої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання пропонується включити 28 проектів законодавчих актів, які комітет розглянув і пропонує прийняти їх за основу, 105 проектів, які доручається доопрацювати, підготувати на розгляд, по 14 законопроектах пропонується їх не включати до порядку денного. 
Прошу підтримати рішення підготовлене. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Дмитро Валерійович.
Бажають виступити члени комітету? Якщо ні, тоді є пропозиція затвердити пропозицію до проекту порядку денного шостої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання з подальшим врахуванням змін та доповнень до нього. Секретаріату комітету направити узагальнені пропозиції до Головного організаційного управління Апарату Верховної Ради України для підготовки зведеного документа. Контроль за виконанням цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Андрій Петрович, ви ще встигаєте проголосувати. Зареєструйтесь. 
За – 23, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, наступне питання порядку денного: про План роботи Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на період шостої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання.  
Дмитро Валерійович, прошу знову вас до слова. 

ІСАЄНКО Д.В. Колеги, із секретаріатом відпрацьовано план роботи комітету на шосту сесію. До плану включено: 144 законопроекти, з яких комітет визначено головним; понад 350 проектів актів, по яких комітет є співвиконавцем, 33 питання, які розглядаються комітетом в порядку контролю, 1 парламентські слухання. Проект рішення підготовлено. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, є пропозиція затвердити наступні розділи плану роботи комітету з подальшим врахуванням змін та доповнень до нього, а саме: розділ І – підготовка проектів законодавчих актів на розгляд Верховної Ради України (комітет є головним); розділ ІІ – законопроекти, які комітет має розглянути і подати свої пропозиції, де комітет не є головним; розділ ІІІ – питання, які розглядаються комітетом в порядку контролю за виконанням законів і постанов Верховної Ради України, власних рішень; розділ IV – питання з числа віднесених до відома комітету, які пропонується розглянути на парламентських слуханнях та щотижневих "годинах запитань до Уряду", окремо; розділ V – план роботи комітету, питання, які передбачається розглянути на виїзних засіданнях комітету, виїзних комітетських слуханнях, круглих столах, конференції, семінари, круглі столи, інші заходи, які будуть проводитись комітетом або за участі комітету, затвердити на першому засіданні Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування у вересні 2021 року. 
Народним депутатам України – членам комітету надати у період з липня по вересень 2021 року пропозиції до розділу V плану роботи комітету. 
Контроль за виконанням цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. 
За – 23, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. 
Переходимо з вами до наступного питання – це про моніторинг реалізації проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні", що впроваджується Всеукраїнською громадською організацією "Громадянська мережа "ОПОРА". 
Прошу заступника голови комітету Аліну Леонідівну Загоруйко до слова.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Шановні колеги, я хочу вам нагадати, що 30 вересня в 2020 році нами, нашим комітетом, було прийнято рішення виступити бенефіціаром нового етапу проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні", що реалізується Всеукраїнською громадською організацією "Громадянська мережа "ОПОРА" за підтримки Агентства США з міжнародного розвитку. Комітет надав згоду на моніторинг впровадження діяльності, зазначеної в описі цього проекту. 
Я також хочу звернути вашу увагу, що відповідно до порядку залучення, використання та моніторингу міжнародної технічної допомоги для забезпечення поточного моніторингу реципієнт подає бенефіціару до 10 липня звітного року результати піврічного моніторингу проекту, а до 10 січня року, що настає за звітним, результати річного моніторингу проекту. Бенефіціар аналізує та подає кожного півріччя до 30 числа наступного місяця Секретаріату Кабінету Міністрів України підписані координатором проекту результати поточного моніторингу, розміщує на власному веб-сайті результати річного моніторингу проекту та інші матеріали або документи, розроблені в рамках проекту. 
Тому з огляду на зазначене прошу надати слово голові правління Всеукраїнської громадської організації "Громадянська мережа "ОПОРА" пані Ользі Павлівні Айвазовській для презентації результатів реалізації проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні" в І півріччі 21-го року.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пані Ольга Айвазовська, прошу до трибуни. Регламент - 2 хвилини. 

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Доброго дня, колеги! Я попрошу презентацію, там у нас була передбачена, наскільки я пам'ятаю. Якщо дуже коротко, так як лише 2 хвилини є, хочу нагадати, про що цей проект. 
Перш за все це глобальний моніторинг політичних процесів і виборів в Україні через непартійне незаангажоване спостереження. Далі – це законодавство повинно відповідати міжнародним європейським стандартам проведення чесних і вільних виборів. І це наш фокус принаймні в частині взаємодії саме з цим комітетом парламентським. І третє – це спроможність самої ОПОРИ, тому що, очевидно, без цього багатотисячне спостереження є неможливим. 
Наступний. За цей період, за півріччя, ми брали участь і прийнято Закон "Про всеукраїнський референдум". Звичайно, наша роль там не є основною, але, тим не менше, весь процес в межах робочої групи під головуванням Першого заступника Голови Верховної Ради ОПОРА брала. Крім того, ми розробили спільно з колегами законопроект про місцевий референдум, який поки що ви не розглядали, тим не менше, він враховує вже колосальну кількість рекомендацій, які попередньо пропонувались до законопроекту про всеукраїнський референдум, серед міжнародних організацій, в тому числі Венеціанської комісії.
Третє – це безпосередньо робоча група, в складі якої ми опрацюємо системно. І пані Аліна добре знає, від аналізу судової практики до юридичних довідок, аналітичних записок, все, що потрібно, на тему принаймні того блоку питань, які виникають, готує "Громадянська мережа "ОПОРА". І я сподіваюсь, що на кінець літа в нас буде весь пакет поправок для того, щоб ви вже безпосередньо опрацювали більш предметно. 
Далі – це нова редакція Закону України про політичні партії. Тут є взаємодія між різними комітетами і групою інтересів. Зокрема, ваша колега, одна з них,  Вікторія Подгорна виявила таку ініціативу, і вже більше року триває робота. Законопроект пройшов перше дослідження Венеціанської комісії на основі її рекомендацій і доопрацьовується для того, щоб бути зареєстрованим безпосередньо в парламенті. Це довготермінове і короткотермінове спостереження на останніх виборах, зокрема 87-й і 50-й округи.  Я думаю, що всі помітили, що ОПОРА там працювала, понад 2 тисячі згадок у ЗМІ, просвітницьких і інших матеріалів, і 4 фокус-групових досліджень, які в межах робочої групи по Виборчому кодексу нас просили зробили. 
Я попрошу прогортати всі слайди, на трьох останніх зупинитись, тут є форми виборчих бюлетенів, які виборці оцінили як найбільш чи найменш зручні. Там після сьомого буде восьмий, я хотіла його вам презентувати. Але, тим не менше, зараз зупинимося на цьому. 
Виборці вважають, що третя і шоста форма виборчого бюлетеня є найбільш зручною. Погана новина, що ні в книзі щодо парламентських виборів, ні у книзі щодо місцевих виборів саме така форма бюлетеня не передбачена, але ми вам надішлемо всю інформацію щодо дослідження. Виборці дали нам багато даних для роздумів у робочій групі. Кінцевий звіт буде презентований найближчим часом. 
Суть в  тому, що найпростіше – це вписувати не номер кандидата в списку політичної партії і ставити галочку за партію; або вписувати порядковий номер безпосередньо, унікальний для кандидата в межах регіонального або локального територіального округу; або мінімальну кількість позначок ставити і вписати просто галочку напроти квадрата біля кандидата і галочку або хрестик біля політичної партії. Тобто виборці, на жаль, не люблять писати цифри. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Олю, за змістовну, швидку презентацію великої роботи.
Звичайно, пане Ігоре Гузь, прошу, ваше питання до пані Олі. 

ГУЗЬ І.В. Добрий день. Ігор Гузь. До вас таке питання. 
Ви зачепили спостереження "ОПОРА" у 87-у окрузі. Я хотів би запитати коротко як "ОПОРА" оцінила процес виборчий в цьому окрузі, і мене дуже цікавить як ці події відобразилися на співпраці з нашими міжнародними партнерами, які безпосередньо завжди підтримують реформування виборчої системи і тому подібне. 
Як на мене, я теж там був, я був, звичайно, заангажована політична фігура, але те, що там відбувалося, це одним словом "беспредел" можна назвати. І  мені здається, що якщо ми будемо замовчувати такі події, якщо ми будемо не реагувати, якщо ми не будемо робити висновки, це буде продовжуватись, це буде закладатися основа для того, щоб наступні вибори, парламентські, будь-які довибори, вони проходили за таким, як на мене, не дуже райдужним сценарієм.
Дякую.

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Перше. Дякую за ваше питання. Дійсно, такі вибори не є резонансні для міжнародної спільноти, тому і непартійні локальні організації дуже потрібні в моніторингу цього процесу, а, на відміну від 50-го округу, де все відбулося швидко, оперативно порахували, але ми розуміємо предмет, різниця понад 50 відсотків створює передумови, щоб все було швидко і предметно, 87-й округ став кризовим. 
Ми написали великий матеріал, де говорили про те, що програв закон в першу чергу, тому що різні суб'єкти, на жаль, в той чи інший спосіб маніпулювали нормами старого закону і не виконували повноцінно свої функції і в частині призначення ротації членів виборчих комісій, в частині забезпечення на належному рівні організації процесу. 
Я би сказала наступним чином: ми вважаємо, що ці вибори були недемократичними з точки зору стандартів, вони не були чесними. А є два блоки стандарту: чесні і вільні. Вони були вільні, тому що  виборці сформували свою політичну волю відповідно до власних переконань, але вони не були чесними, тому що пропажа енної кількості бюлетенів – 500 бюлетенів – є підставою для того, щоб говорити, що кінцевий результат міг бути іншим. Або не міг бути іншим, але для цього потрібна належна робота правоохоронних органів. 
Ми звернулися і до Служби безпеки  України, і до Міністерства внутрішній справ. МВС, поліція отримала від нас колосальну кількість відеоматеріалу щодо хронології всіх подій, перебігу подій в приміщенні окружної виборчої комісії і наші оцінки. СБУ відповіла, що вони працювали в межах закону і жодного втручання у виборчий процес не було. Тобто до оголошення результатів розслідування насправді сказати, де пропали виборчі бюлетені, ми з вами не можемо, тим не менше, це велика пляма на довірі до виборів. 
Я ще одну річ скажу. Я розумію, що у вас дуже щільний порядок денний, але якщо ви звернете увагу на індекс The Economist щодо прогресу України в частині конкурентності виборів, Україна є однією з країн навіть не пострадянського простору, а Європейського Союзу, яка має колосально високу оцінку, тобто вибори вважаються демократичними і конкурентними. Але якщо ви подивитесь статистично обґрунтоване репрезентативне дослідження Gallup, яке організовувалося в 2021 році, в цьому році: 53 країни брали участь, 53 тисячі виборців були опитані, довіра виборців до виборів є на другому місці знизу після однієї з африканських країн. Тобто в нас сприйняття демократії нижче, ніж по суті сам факт чесних і конкурентних виборів. 
Тому подібні історії не повинні повторюватися, зокрема восени, коли  однозначно буде дуже конкурентна і, можливо, нечесна виборча кампанія. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пані Олю. Прошу займати ваше місце. 
Шановні колеги, є пропозиція: інформацію про  результати поточного моніторингу проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні", що реалізується Всеукраїнською громадською організацією "Громадянська мережа "ОПОРА" взяти до відома. Результати реалізації проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні" в І півріччі 21-го року визнати задовільним. 
Надіслати це рішення до Секретаріату Кабінету Міністрів України. Контроль за виконанням даного рішення комітету покласти на секретаря комітету, народного депутата України Дмитра Валерійовича Ісаєнка. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 22, проти – 0…

_______________. (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ваша не спрацювала. 23 – за, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання порядку денного: про продовження роботи Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на період після закінчення п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. 
Колеги, розуміючи, що в період з 26 липня по 6 вересня 2021 року у нас можуть відбуватися засідання підкомітетів, робочих груп, наради та інші заходи у комітеті, керуючись положенням пункту 1 частини першої статті 13 Закону України "Про комітети Верховної Ради України", враховуючи положення частини четвертої статті 10 Регламенту Верховної Ради України, пропоную продовжити роботу комітету після завершення п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання на період з 26 липня по 6 вересня 2021 року. Доручити голові комітету поінформувати про дане рішення Голову Верховної Ради України та Керівника Апарату Верховної Ради України.
Шановні колеги бажають виступити з даного питання? Якщо ні, тоді прошу підтримати і проголосувати. Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати дане рішення. В нас є просто там і Закон про ДАБІ, який буде Олена Олексіївна там вести.
За – 23, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання: про порушення Комітетом з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування клопотання про нагородження відзнаками Верховної Ради України та нагородою Кабінету Міністрів України з нагоди Дня незалежності України (24 серпня). 
Пропозиція за видатні особисті досягнення у сфері державного будівництва, високопрофесійну організацію законотворчого процесу в комітеті, якісне та кваліфіковане виконання обов'язків голови комітету, за вагоме сприяння розвитку державної влади, містобудівної діяльності та місцевого самоврядування, враховуючи пропозицію народного депутата України Олександра Корнієнка та з нагоди Дня незалежності України, звернутися до Голови Верховної Ради України з поданням про нагородження Почесною грамотою Кабінету Міністрів України народного депутата України, голову комітету Клочка Андрія Андрійовича. 
За видатні особисті досягнення у сфері містобудівної діяльності та архітектури, вагомий внесок у розвиток місцевого самоврядування та регіональної політики, активну участь у законотворчої діяльності, враховуючи пропозиції голови комітету Клочка та з нагоди Дня незалежності, звернутися до Верховної Ради України з поданням про нагородження Грамотою Верховної Ради України народних депутатів України: Бондар Ганну Вячеславівну, Качуру Олександра Анатолійовича, Рубльова Вячеслава Володимировича. 
За вагомий внесок у розвиток державної служби та служби в органах місцевого самоврядування, високопрофесійної організації законотворчого процесу і парламентського контролю в комітеті, сумлінну працю та високорозвинене почуття обов'язку, враховуючи пропозиції керівника секретаріату комітету Анжели Малюги, та з нагоди Дня незалежності України, звернутись до Керівника Апарату Верховної Ради з поданням про нагородження працівників секретаріату комітету: Грамотою Верховної Ради України заступника керівника секретаріату комітету Маковського Олександра Анатолійовича (якого ви всі добре знаєте) та Подякою Голови Верховної Ради України з врученням цінного подарунку консультанта секретаріату комітету Маленівської Карини Михайлівни. 
Скерувати дане рішення до суб'єктів, зазначених у пунктах 1-3. Контроль за виконанням даного рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. 
Пане Ігорю, прошу.        

ГУЗЬ І.В. Шановні друзі, значить, у нас немає паритету в комітеті. На нагородження представлені тільки представники "слуг народу". 
(Загальна дискусія)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Так, пані Лариса отримала нагороду. 

ГУЗЬ І.В. Колеги,  шановні друзі, я прошу розглянути можливість,  для того щоб все-таки зберегти певний паритет, першого заступника керівника комітету Романа Лозинського теж включити в список. Я вважаю, що він достатньо активно працював задля і децентралізації, і реформ, які в нас є, і так далі. І прошу підтримати для того, щоб ми трішки збалансували ситуацію. В нас монобільшість, але це не означає, що інші колеги не працювали. Тому я думаю, що Роман достойний того, щоб як один з наймолодших членів комітету, але перший заступник, теж бути нагородженим. Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Олександр Сергійович Корнієнко. Олександр Сергійович, тоді...

КОРНІЄНКО О.С Я думаю, треба підтримати. 

 ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, і моя позиція теж, що ми підтримаємо на Грамоту Верховної Ради Романа Лозинського, ніхто не буде заперечувати. Тоді прошу до проекту рішення додати до нагороди Романа Лозинського, Романа Михайловича. 
Шановні колеги, якщо ніхто не заперечує, прошу підтримати і проголосувати. 
За – 19, проти – 0, утримались – 5. Рішення прийнято.
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного: про делегування  представника Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування для участі у робочій групі Комітету з питань правової політики щодо удосконалення законодавства про пенітенціарну систему України.
Шановні колеги, до нас надійшов лист від Комітету з питань правової політики про делегування одного представника нашого комітету до робочої групи щодо удосконалення законодавства про пенітенціарну систему України. Олександр Сергійович виявив бажання увійти... Господи, Олександр Анатолійович у нас, перепрошую, виявив бажання увійти до даного складу. 
Шановні колеги, якщо ніхто не заперечує, давайте делегуємо пана Олександра. Якщо ніхто не проти, тоді є пропозиція: делегувати до складу робочої групи щодо удосконалення законодавства про пенітенціарну систему України народного депутата України Качуру Олександра Анатолійовича; скерувати дане рішення комітету до Комітету з питань правової політики; контроль за виконанням даного рішення покласти на секретаря комітету народного депутата України Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати.   
За – 23, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Питання порядку денного наступне – це у нас кадрове. Це питання щодо погодження призначення Кириленко Ольги Володимирівни, яку ви бачите, на посаду головного консультанта секретаріату комітету, визначену переможцем за результатом конкурсного відбору. 
Нагадую, що відповідно до статті 55 Закону "Про комітети Верховної Ради України" працівники секретаріату комітету призначаються на посади Керівником Апарату Верховної Ради України за поданням комітету. Ольга Володимирівна працює у секретаріаті комітету. За результатами добору під час карантину зарекомендувала себе як відповідальний та професійний працівник. До її посадових обов'язків належать питання щодо призначення та звільнення з посад членів Центральної виборчої комісії, виборчого законодавства та інших форм безпосередньої демократії. Аліна Леонідівна, думаю, співпрацювала, бачила. 
Тож пропоную підтримати пропозицію про погодження призначення Кириленко Ольги Володимирівни на посаду головного консультанта секретаріату комітету. Доручити голові комітету скерувати до Апарату Верховної Ради України подання про призначення Кириленко Ольги Володимирівни на посаду головного консультанта секретаріату Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування.
Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати.
За – 21, проти – 0, утрималися – 1. Рішення прийнято. 
Так, переходимо до наступного питання порядку денного – це про внесення змін до рішення комітету від 4 вересня 2019 року про обрання голів та членів підкомітетів Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування щодо обрання голови підкомітету з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, ліцензування і страхування у будівництві.
Колеги, вношу пропозицію обрати головою підкомітету з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, ліцензування і страхування у будівництві народного депутата України Іванова Володимира Ілліча, нашого іменинника, та внести відповідні зміни до рішення комітету від 4 вересня 2019 року про обрання голів та членів підкомітетів Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування. Контроль за виконанням цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. Координацію діяльності цього підкомітету залишаю за собою. 
Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати.  (Шум у залі) 
Це питання, що я вніс з голосу, про те, що підкомітет… Да, буде очолювати Володимир Ілліч. (Шум у залі) Давайте ми спочатку проголосуємо…(Шум у залі) 
Олена Олексіївна, прошу. 

ШУЛЯК О.О. (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Олена Олексіївна, вона і так є. Але координацію даного підкомітету я залишаю зараз за собою. Ви у нас координуєте весь будівельний напрямок, і це одночасно говорить про те, що ви берете повністю відповідальність за даний блок. 
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати.  Підтримуємо.
За – 18, проти – 0, утрималися – 3. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, питання наступне порядку денного – про Меморандум щодо співпраці між Комітетом Верховної Ради  України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування і Швейцарсько-українською програмою EGAP щодо впровадження електронних консультацій з органами місцевого самоврядування та їх асоціаціями. 
Прошу до слова старшу координаторку програм, Посольство Швейцарії в Україні Постемську Ілону Анатоліївну. 
Прошу до трибуни. Регламент - 2 хвилини. Прошу. Після цього ми переходимо до питання великого герба. 

ПОСТЕМСЬКА І.А. Щиро дякую, шановний пане голово. 
Шановні народні депутати України, дозвольте представити платформу, яку ми вже мали нагоду з вами попередньо обговорювати. Якщо можна, перший слайд. 
Отже, платформа електронних консультацій з органами місцевого самоврядування. Власне, в межах проекту швейцарсько-української програми "Електронне врядування задля підзвітності влади та участі громади" ми розробили електронну платформу, яка дозволить органам державної влади напряму консультуватись з органом місцевого самоврядування. 
Головна мета цієї платформи - створити механізм ефективних і швидких консультацій. Пілотування платформи планується на базі комітету. Ми повністю все узгоджували і розробляли спільно з комітетом і у співпраці з всеукраїнськими асоціаціями органів місцевого самоврядування. 
Будь ласка, наступний слайд. Властивості платформи. Передусім це зручний у користуванні електронний інструмент, він дозволяє взаємодіяти, організувати взаємодію між органами державної влади і місцевим самоврядуванням як згори донизу (у формі опитувань), так і знизу догори (у формі ініціювання обговорення актуальних тем від органів місцевого самоврядування). 
На цій платформі будуть авторизовані усі, ми сподіваємось, усі голови тергромад, і кожна громада матиме один ключ доступу. Відповідно комітет зможе отримувати аналітику і чути реальний голос громад, як малих громад, так і великих міст. І на платформі буде формуватися аналітика цих опитувань у зручному вигляді - дашбордів.
 Будь ласка, наступний. Архітектура цієї платформи складається з порталу, який має публічну версію і версію для авторизованих користувачів. В системі також буде форум, до якого долучаться працівники комітету, звісно, голови тергромад, асоціації, представники профільного міністерства і також експертна спільнота. 
І для зручності користування ми також розробили чат-бот для громад на платформі вайбер і телеграм, що дозволить громадам оперативно голосувати. 
Цільова аудиторія. Наступний слайд, будь ласка. В принципі, тут  зрозуміло, що це і комітет, це і уряд, це голови громад, асоціації органів місцевого самоврядування, експертне середовище і громадськість. 
Отже (наступний слайд), ми щиро дякуємо комітету за лідерство і за готовність впроваджувати інноваційні інструменти консультацій з громадами. Щиро дякуємо.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Ілона Анатоліївна. Дякую за те, що... Почекайте, ще є запитання до вас. 
Роман Михайлович у нас. І Віталій Безгін. Прошу. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пані Ілона, дуже дякуємо за презентацію. І дякуємо нашим швейцарським партнерам і Фонду Східна Європа за реалізацію.
 В мене одне уточнююче запитання, про єдиний ключ і про єдиний голос. One voice – це добре, це правильно, ми це все дуже добре розуміємо. Але опитування з тих чи інших законодавчих ідей, і ми прекрасно розуміємо, що в кожній ініціативі, і законодавчій, і будь-якій іншій, є свої зацікавлені сторони – стейкхолдери. І дуже часто позиція депутатського корпусу відрізняється від позиції міських голів. Дуже часто позиція громади може теж бути різного рівня активності, іншою. 
В мене запитання: які є запобіжники, аби уникнути якихось викривлених думок, щоб це не був one voice тільки одного голови громади чи one voice тільки єдиної більшості депутатського корпусу, чи  one voice тої організації, яка зайняла найактивнішу чи найголоснішу позицію?
Дякую.

ПОСТЕМСЬКА І.А. Щиро дякую. 
Це дійсно дуже актуальне питання, яке ми також проробляли в команді. На пілотному етапі ми пропонуємо все ж таки обмежитись поки що головами громад, лише на пілотному етапі. Як тільки система  запрацює і ми зможемо її дійсно філігранно відпрацювати, щоб вона ефективно діяла, ми також передбачаємо масштабування цієї платформи на інші комітети, на інші міністерства. І в цьому випадку, скажімо, якщо виникають питання в секторі освіти, ми можемо завести на платформу керівників відділів освіти громад. Відповідно міністерство або комітет отримає вже голос фахівців саме з цього питання. І так, в принципі, в будь-які сфері. Але на етапі пілотування ми фокусуємось саме а вашому комітеті і відповідно на головах громад. Але не виключаємо, що, скажімо, на другому етапі ми також можемо підключити секретарів рад. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам за відповідь. 
Віталій Безгін, прошу. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
На початку хочу подякувати пані Ілоні особисто, зокрема нашим швейцарським партнерам, по-перше, ну, дійсно, за підтримку реформи децентралізації, проектів громад загалом, і, зокрема, і за цю ініціативу. Кілька речей просто, бо в колег виникають питання, що в такий спосіб ми не підміняємо процес публічних консультацій, Закон "Про публічні консультації", тут мова про напрацювання ініціатив, щоб вони були збалансовані, а не про public consultations в межах розробки законодавчого акта. 
Але я хочу звернути увагу на трошки іншу річ, про яку пані Ілона промовчала, а для мене вона набагато більш ключова, і в принципі для громад. Крім питання консультацій в цьому, платформа дозволить збирати проблематику з громад. Це означає, що в зоні комунікацій громадами між собою ми зможемо ідентифікувати проблему і розуміти, наскільки ця проблема властива для маленьких громад, чи то для великих громад, чи то для громад півдня України, чи заходу, і в такий спосіб розуміти, на якому рівні: на рівні законодавства, підзаконки, на рівні діяльності того чи іншого ОДА - можна фіксувати цю проблему. Це насправді ключове і можливість дійсно збирати дані. 
Тому щира дяка за це, сподіваюсь, ми разом зможемо це запустити, і дійсно за рахунок цього швидше реагувати на ті проблеми і виклики, що постають перед громадами. 
Дякую ще раз. 

ПОСТЕМСЬКА І.А. Щиро дякую вам особисто, пане Віталію, за лідерство в цьому процесі. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам за відповіді.
Шановні колеги, якщо ви не заперечуєте, меморандум ми потім підпишемо, не сьогодні, бо сьогодні є порядок денний достатньо завантажений. 
Шановні колеги, дякую вам за ваші висловлювання. Пропоную дану інформацію взяти до відома без голосування, але потім продовжимо підписання. 
Переходимо до наступного питання порядку денного – це проект Закону про великий Державний Герб України (реєстраційний номер 5712), внесений Президентом України Володимиром Зеленським. 
Колеги, перед тим, як ми перейдемо до обговорення даного питання, я знаю, що є пропозиція підкомітету проголосувати спочатку регламент розгляду цього питання. Прошу голову підкомітету Олександра Сергійовича Корнієнка сповістити нам пропозицію лише щодо цього регламенту. 

КОРНІЄНКО О.С. Шановні колеги, є пропозиція затвердити регламент,  він у вас є в матеріалах: представлення – до 5 хвилин, запитання-відповіді – до 20 хвилин, позиція підкомітету – 2 хвилини, виступи народних депутатів - членів комітету – до 15 хвилин, виступи запрошених осіб – до 15 хвилин. Ну, і далі оголошення висновків. Так, щоб за годину впоратися. Але, я думаю, якщо ми будемо оперативні і не будемо всі виступати із членів комітету, а, так би мовити, згрупуємося по своїм думкам і позиціям, то можемо впоратися більш оперативно. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Олександр Сергійович, дякую за тлумачення вашого рішення підкомітету. 
Шановні колеги, в нас на засіданні комітету присутній Представник Президента України, Перший заступник Голови Верховної Ради  України Руслан Олексійович Стефанчук. Прошу представити законопроект. До трибуни, регламент – до 5 хвилин. 

СТЕФАНЧУК Р.О. Вельмишановний голово комітету, шановні члени комітету, шановні присутні! Справді, я от маю сьогодні велику честь представляти цей законопроект за декількох обставин.
Насамперед ми чудово знаємо, що державність України – це, мабуть, та найбільш важлива річ, яку ми всі маємо з вами боронити. Але державність - це не тільки історія, це не тільки якісь там речі, пов'язані із тлумаченням її, а це, в першу чергу, і питання символів, тих основних речей, які формалізують державність нашу. 
На превеликий жаль, сьогодні в Україні дуже мало таких є, навіть історичних досліджень щодо української державності, тому в нас є певне неоднозначне розуміння, з якого моменту починається українська державність. Тому що дуже складно говорити, що нам тільки 30 років, ми будемо святкувати незалежність, тому що ми повинні згадати, що в 482 році вже було засноване місто Київ, ми повинні згадати, що у 839 році перша згадка про Україну була в Бертинських хроніках, у 852-му - в "Повісті временних літ", а вже в 860-му Аскольд уклав перший договір з Візантією. І тому нам потрібно зберегти це і закріпити в першу чергу за нашою історією, за Україною, щоб ніхто не міг посягати. А закріпити ми це можемо виключно через систему символів нашої держави. 
І ви знаєте, що Конституція України, вона визначає перелік символіки нашої держави в 20 статті, і, в принципі, всі символи є, питання тільки в одному. Для того, щоб… Я перепрошую, якщо можна, я хотів би звернути вашу увагу на те, що я говорю. Питання тільки в одному: для того, щоб закрити гештальт по державних символах, нам необхідно прийняти питання, пов'язані з великим Державним Гербом, який є державним символом України. 
На превеликий жаль, 25 років існування Конституції України це питання постійно піднімалося, але ніколи не доходили до нього руки. І тому Президент України, враховуючи 30-річчя незалежності України, враховуючи те, що 25 років ми вже живемо без закритого гештальту по великому Державному Гербу, взяв на себе ініціативу і вніс до Верховної Ради України свою пропозицію щодо великого Державного Герба України.
Безперечно, ми всі свідомі того, що основним гербом України залишається тризуб – малий герб України. Це найбільш лаконічний і найбільш, мабуть, такий найкращий у світі державний герб, який може існувати. Але ми, народні депутати України, ми повинні бути свідомі того, що Конституція України говорить нам про необхідність прийняття великого Державного Герба України. 
І ми виявились перед певним парадоксом, і тому ми прийняли рішення, і Президент України проявив цю політичну волю, залишити основним і всюдиохопливим гербом малий герб України, але запропонувати версію великого герба України і використання його лише у виняткових випадках, які передбачені в презентованому вам проекті закону, які не вплинуть ні на питання великих грошей для переобладнання, для зміни, і будуть використовуватися тільки, там чітко сказано, на державних печатках, на символах Президента, на фасаді основних державних інституцій і, за рішенням Національного банку України, на грошових одиницях України. 
Мені видається, такий підхід є абсолютно збалансований, абсолютно правильний. Але, враховуючи те, що для прийняття цього рішення стаття 20 Конституції вимагає голосування в 300 голосів, я все-таки маю велике прохання до вас згуртуватися навколо цього рішення і до 30-ї річниці незалежності України подарувати нашій державі великий Державний Герб України. Це буде великий внесок, і це буде виконання тих вимог Конституції, про які ми постійно говоримо. 
Тому, я за останній період наслухався дуже багато міфів, і я готовий дати відповідь на питання, які будуть звучати. Але мені здається, що призначення наше – берегти ту державність, з якої я почав, і в тому числі берегти на підставі тих символів і тих вимог, які чітко визначені 20 статтею Конституції України.
Дякую за увагу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Руслан Олексійович.
Запитання. Віталій Безгін, прошу. Дмитро Гурін, потім – Максим Саврасов, Роман Лозинський, по черзі. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, Руслане Олексійовичу. В мене і рефлексія, і запитання. 
Перше. Безумовно, треба дотримуватись Конституції. Я вже, коли ми попередньо включали в порядок денний сесії це питання, озвучив, що мені персонально ця норма Конституції не подобається. Ми розуміємо, що історично це був компроміс з тодішніми комуністами, інакше у нас був би тільки один герб, не суть. Але, безумовно, варіанта два: витратити 2 мільярди гривень платників податків на всеукраїнський референдум, щоб прибрати цю норму, бо вона захищена, або виконувати норму Конституції. 
Але питання в мене є наступне. Були дійсно в історії України невдалі спроби щодо ухвалення даного законодавчого забезпечення. Тим не менш, наш тризуб, який, безумовно, після цього ухвалення законопроекту залишається ключовим символом, він так само не має законодавчого забезпечення. Коли були проекти, зокрема подання 2009 року, в якому, зокрема, був подібний ескіз, там був закон про герби, де був і малий герб. Чи не вбачаєте ви, що це був правильний підхід: обидва герби, і великий, і малий Державний Герб, закріпити на рівні закону? 
Дякую. 

СТЕФАНЧУК Р.О. Дякую. Дякую вам за дуже слушне зауваження.
 Ви абсолютно вірно відмітили, що простою зміною Конституції України ми обійтись не можемо, тому що стаття 20, вона регламентована в І розділі Конституції України, а це означає, що для зміни І, ІІІ, ХІІІ розділів потрібен всеукраїнський референдум.  І ви абсолютно вірно  говорите, що це, мабуть, не те питання, на яке ми можемо витратити 2 мільярди гривень, для того щоб змінити цю позицію Конституції. Ми тільки зараз можемо здогадуватися, яка причина була, але ми працюємо з наслідками, ми з вами юристи, ми працюємо з наслідками. Ця стаття передбачена. 
Я взагалі є прихильником єдиного закону про державні символи України, але ви усвідомлюєте, мабуть, також  і те, що коли ми зараз почнемо виписувати правила щодо гімну, щодо прапора, підніметься такий пласт дискусій, що ми знову ж таки ще 25 років не будемо мати цього законопроекту. 
І тому, керуючись тим, що якраз щодо великого герба є окрема частина статті 20-ї, яка передбачає необхідність окремого законопроекту, Президент України виходив з того, щоб запропонувати Верховній Раді  саме окремий законопроект по великому Державному Гербу. І також, ще раз говорю, дуже сподіваюсь на вашу підтримку. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Віталію, за запитання. 
В нас наступний Дмитро Гурін. Мікрофон, будь ласка. 

ГУРІН Д.О. Доброго дня, колеги. Доброго дня, пане голово. 
Руслан Олексійович, дуже дякуємо за презентацію. У мене таке  і  концептуальне, і графічне питання щодо цього варіанту. Скажіть, будь ласка, яка ідея, що на ньому робить корона? В нас так сталося історично в Україні, що Україна ніколи не була монархією, вона була тільки частинами інших монархій,  ніколи не існувало корони України, яка була б у складі інших монархій або там федеративних держав, ніхто ніколи не коронувався: ані Володимир Великий, ані Ярослав Мудрий. Тільки Данило Галицький, але в нього була абсолютно інша корона. 
Я наскільки розумію, в нас є текстовий опис цього герба, і, в принципі, туди ми можемо як народні депутати вносити правки і якісь пропозиції, потім через комітет пройдемо. В нас є певна свобода в тому, що ми можемо щось змінити. І от корона мене дуже, чесно кажучи, бентежить, бо все ж таки коли ми говоримо про великий герб, то це є велика ідея якась навколо цього великого герба, має бути, яка поєднує країну. А те, що в нас… Ну, я вже в інтерв'ю казав, що навіть в самі темні часи, коли був Янукович, він не виказував бажання правити вічно. І щось я сумніваюсь, що Володимир Олександрович хоче коронуватися і правити вічно, ніколи не говорив про таке.
 Тому в мене є пропозиція: давайте цю корону приберемо. Дякую дуже. 

СТЕФАНЧУК Р.О. Дякую вам за зауваги ваші. 
Так, безперечно, історія української державності знала різні часи, і знала в тому числі часи, коли дуже важливим знаком української державності була в тому числі, зокрема, і шапка Мономаха, і корона від різних князів. І тому, скажімо так, під час геральдичного опису цього знаку, ви бачили, ви мали можливість побачити це у відповідному проекті і в поданні, відображено от саме цей період. Він жодним чином не пов'язаний з монархічною системою управління, тому що Україна була і залишається демократичною республікою, але історичні аспекти розвитку нашої державності, вони відображені і в цьому гербові. Але, знову ж таки, це питання комітету, але я звертаюся все ж таки з проханням від Президента України підтримати цей законопроект і надати можливість Україні отримати той герб, до якого ми вже, в принципі, узвичаєні з 2009 року, тому що починати будь-які інші дискусії щодо нової редакції того чи іншого, чи нового зображення того чи іншого великого Державного Герба України, я вам гарантую, ще 25 років дана норма Конституції України не буде виконана. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за змістовну відповідь.
Максим Саврасов, прошу вам слово. 

САВРАСОВ М.В. Дякую. 
Максим Саврасов, "Європейська солідарність". Ви розумієте, що проект Закону про великий герб, він не об'єднує зараз сесійну залу і Україну напередодні 30-річчя незалежності, а, навпаки, роз'єднує, що дуже важко буде знайти вам 300 голосів для того, щоб внести ці зміни, і багато фракцій вже на етапі початкового розгляду цей проект не підтримає. 
Наша фракція могла б підтримати цей проект і закрити, як ви кажете, гештальт стосовно великого гербу, якщо б там було написано: він такий самий, як малий, але не менше двох метрів на три метри. І це було б, можливо, одне із рішень, яке б всім сподобалось і було підтримане залою. Але зараз ви починаєте щось вигадувати, пропонувати, і маєте таку надію і мрію, що це когось об'єднає. 
Хотів би, щоб ви прокоментували висновок, який нам надало Українське геральдичне товариство стосовно самого герба і пояснень того, що ви розмістили на цьому гербі. 
Хотів би ще передати думку одного свого колеги. Ми за це, каже, не будемо підтримувати, тому що там немає нашого регіону. Я думаю, що таких думок буде дуже-дуже багато, і дуже-дуже важко буде  пронести це рішення через сесійний зал.
Прокоментуйте, будь ласка, висновок Українського геральдичного товариства.

СТЕФАНЧУК Р.О. Дякую.
Знаєте, мені от завжди прикро, коли за засадами політичної містечковості ми втрачаємо велику ідею об'єднання держави. І мені здається, що це неправильний підхід, от коли ви зараз серйозно на засіданні комітету декламуєте фейсбучні меми, що малий герб – це малий герб, а великий зробіть 2 метри малим гербом.
Я хочу відіслати вас до тієї ж 20 статті Конституції, яка чітко передбачає, що складовими елементами великого Державного Герба є малий герб, а також герб Війська Запорізького. І тому мені здається, що оця пропозиція, вона кумедна, але недержавницька. 
Щодо того, чи об'єднається зал, чи не об'єднається, я все-таки дуже просив би усі політичні сили, для нас надзвичайно важливо в рік 25-річчя Конституції України, в рік 30-річчя державності України зробити все для того, щоб Україна отримала всі державні символи і ми почали подальший розвиток нашої держави, маючи закритий гештальт, про що я говорив.
Щодо коментування висновків геральдичних організацій, то я вам повинен сказати, що таких організацій є надзвичайно багато, і ви бачили за кількістю результатів конкурсів, які проводились, ми могли відмічати деякі внутрішні баталії між членами тих чи інших організацій. Так от, ще раз говорю, мабуть, для того ми з вами, державники, і зібралися тут, щоб відмести якісь мелкочастнические інтереси, навіть дуже поважних організацій, і зробити все для того, щоб держава отримала єдиний символ, якого вона сьогодні не має.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Роман Лозинський, прошу.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане Стефанчук, користуючись нагодою, висловлю позицію свою, позицію фракції в частині висловлення позицій, як передбачено Регламентом. Я думаю, що добре, що ми регламентували це питання. Зараз декілька питань. 
Як на мене, дуже неправильно, що був скептицизм у розгляді взагалі цього питання, тому що надзвичайно важливо підходити до символів і до дискусії навколо символів, і в мене такі три питання до вас. 
Ви говорили про міфи. І в мене питання до вас: це міф чи історичний факт, що в ніч прийняття Конституції в 96-му році близько двадцяти разів ставилось питання на голосування - і все-таки комуністична фракція в українському парламенті, за її пропозицією було внесено в Конституцію не лише герб, тризуб, але і великий герб? Міф це чи реальність? Це перше питання. 
Друге питання. Ви сказали, що не доходили руки впродовж 25 років, так, коли в нас є конституційна норма. Чи справді не доходили руки, чи були голосування у Верховній Раді, які зазнавали невдачі і не набирали 300 голосів? Це моє друге питання до вас. 
І третє питання. Ви очолювали робочу групу щодо напрацювання Закону "Про всеукраїнський референдум", і в мене питання: чи потрібно нам виносити окремо на всеукраїнський референдум лише це питання, яке коштуватиме українцям 2 мільярди гривень? На мою думку, це не є раціонально. У нас є куди витратити 2 мільярди гривень, якщо говорити виключно про винесення цього питання. Але чи можемо ми винести на референдум ряд питань, коли прийде час, і до інших питань додати це питання – питання про розгляд виключення цієї норми з Конституції? 
Дякую.  

СТЕФАНЧУК Р.О. Дякую.
Почну з першого. Коли приймалася Конституція України, я навчався на четвертому курсі юридичного факультету, тому я не можу сказати, що було предметом домовленостей. Але спілкуючись з "батьками" Конституції і з першим Президентом Леонідом Макаровичем Кравчуком, справді, він говорив, що це була певна система компромісів. Але, ще раз кажу, ми не вільні трактувати, що було в основі. Ми всі пишалися нашою Конституцією в 25-річчя, називали її однією з найкращих, тому давайте сприймати її як факт усталений, і факт усталений, що ця норма є, її треба виконувати. 
Щодо чи були спроби. Безперечно, було багато конкурсів, але, ще раз кажу, я як юрист суджу виключно питаннями фактів. Станом на сьогоднішній день, на  14 липня 2021 року, в Україні немає великого Державного Герба України. 
І третє: щодо питання, пов'язаного з  референдумами. До інших питань не можна додавати будь-які питання, пов'язані з референдумом, тому що відповідно до Закону "Про всеукраїнський референдум" на референдум може бути винесено тільки одне питання. Тому ми не зможемо прив'язати те чи інше питання і зекономити на цьому кошти, тому що, мабуть, референдум – те, про що ми з вами тривалий час сперечалися, – це є як стоп-кран або підстава для вирішення надзвичайно важливих питань, а їх не можна вирішувати скопом. Тому така буде відповідь. 
Дякую вам. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Роман Михайлович, ще у вас? 

СТЕФАНЧУК Р.О. Ну, я відповів на всі три. Якщо у вас є ще, будь ласка. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Дякую за можливість уточнити. 
На третє питання відповіли максимально чітко і недвозначно, на перші два відповіді по суті не було, тому що моє питання було, чи історичний це факт, чи міф. Не про предмет компромісу, тому що вас там не було фізично, як і мене, і моє питання було не про факт того, що там проговорювалося, а про те, чи було близько 20 голосувань в межах цього рішення, бути чи не бути великому гербу. І чи це була пропозиція… чи це було проголосовано за пропозицією комуністичної фракції, чи якоїсь іншої, чи, можливо, не було такої пропозиції внесено комуністичною фракцією, я не почув відповіді на це питання від вас зовсім. 
І про "не доходили руки", ви сказали, що в нас є історичний факт, що в нас досі немає великого герба. Я думаю, ця інформація, важливо це розуміти, я думаю, що всі її розуміють, але моє питання було в іншому: чи були голосування в історії України, результатами яких не було прийнято великого герба?
Дякую. 

СТЕФАНЧУК Р.О. Дякую. 
Якщо дозволите, теж відкоментую. Мої компетенції як Першого заступника Голови Верховної Ради чітко визначені 80 статтею Регламенту Верховної Ради  України.  І всі інші питання - в мене немає просто компетенції відповісти вам. Але для цього є інтернет, гугл, ви можете подивитися у вікіпедії. Я думаю, ці питання дуже гарно розписані. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Олександр Качура.

КАЧУРА О.А.  Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Я думаю, хто цікавиться українською історією, є цілі збірники, і опублікована навіть стенограма в той момент засідання Верховної Ради, там, де всі виступають. У нас колежанка в минулому Альона Шкрум, вона якраз читала, я теж, мене захопило, так я теж почав шукати цей текст і читати. 
По суті питання. Перше – це те, що, в принципі, ми повинні всі розуміти, що це передбачено Конституцією України і треба однозначно діяти у відповідності до Конституції, і прийняти закон у відповідності до Конституції.
Друге. Чи були дискусії у суспільстві протягом цих всіх років щодо великого Державного Герба? Безумовно, були, і вони будуть продовжуватися. Але я думаю, що у Президента Зеленського зараз є воля політична, є розуміння того, що ми в цьому питанні повинні поставити крапку. А спекуляції, вони далі будуть продовжуватись, тому що, коли немає на порядку денному, нічого запропонувати, тоді ти починаєш говорити про те, скільки квітів дарують у Верховній Раді, ти починаєш говорити, що не такий герб, ти починаєш казати, що не такі підбори. 
Тому це все зрозуміло, і це все буде продовжуватися, а нам треба рухатись далі. Дякую. 
 
СТЕФАНЧУК Р.О. Дякую. Якщо дозволите, я буквально коротко відреагую. 
Шановні колеги, я просто хочу, щоб ми з вами зрозуміли всі одну надзвичайно важливу річ. На превеликий жаль, за 25 років Конституції України в нас понад 50 законодавчих актів, які Верховна Рада ще повинна прийняти на розвиток Конституції України, але не прийняла, не зробила цього. І ми розуміємо, що без цього розвиток суспільства, попри те, що Конституція є нормою прямої дії, це прямо передбачено в ній, він не є можливим. 
І тому давайте просто крок за крок торувати цей шлях, тому що, ще раз кажу, робота парламентаря – це не ефіри, це не виступи, це не блискучі кпини з парламентської зали, це щоденна кропітка, звитяжна праця, яка спрямована для того, щоб народ України отримав якісне законодавство. Тому давайте крок за кроком йти. І цей законопроект один з тих, який буде наближати нас до виключного переліку тих законодавчих актів, які ми ще з вами повинні розробити і прийняти задля того, щоб Конституція України запрацювала на повну.   
Я вам дякую за вашу увагу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Руслан Олексійович.
Шановні колеги, запитання до Руслана Олексійовича закінчились? Руслан Олексійович, прошу займати ваше місце в залі. 
Я надаю слово голові підкомітету Олександру Сергійовичу Корнієнку та прошу сповістити рішення підкомітету. 

КОРНІЄНКО О.С. Шановні колеги, наш підкомітет розглянув на своєму засіданні проект 5712 за реєстраційним номером від 29.06.2021, внесений Президентом України Володимиром Зеленським. 
За визначенням суб'єкта права законодавчої ініціативи зазначений законопроект внесений з метою законодавчого врегулювання питань опису, порядку використання та правового захисту великого Державного Герба. 
Законопроектом пропонується встановити, що Державний Герб України є державним символом України, головним елементом якого є Знак Княжої Держави Володимира Великого, так званий малий Державний Герб України, золотого кольору, розміщений на синьому п'ятисторонньому щиті із заокругленими нижніми бічними кутами із золотою облямівкою; над щитом  - зображення великокняжого вінця (корони) Ярослава Мудрого та пурпурово-золотого намету у вигляді рослинного орнаменту; щит тримають: з лівого боку – лев (герб Галицько-Волинського князівства), з правого – воїн-козак із рушницею (герб Війська Запорізького); під щитом – стрічка із двох рівновеликих горизонтальних смуг синього і жовтого кольорів, під стрічкою – два золоті колоски пшениці, переплетені кетягом калини пурпурового кольору зі стилізованим листям пурпурово-золотого кольору. Зображення лева та воїна-козака виконані золотим кольором з елементами пурпурового. 
Також законопроектом пропонується визначити порядок використання та правового захисту великого Державного Герба України, а також вшанування великого Державного Герба України. 
Головне науково-експертне управління висловлює традиційно зауваження до положень законопроекту. 
В принципі, заслухавши інформацію на підкомітеті, ми рекомендували б комітету рекомендувати Верховній Раді відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про великий Державний Герб України (реєстраційний номер 5712, від 29.06.2021), внесений Президентом України Володимиром Зеленським, за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому. 
У разі прийняття законопроекту за наслідками розгляду в першому читанні за основу та в цілому Верховній Раді України пропонується доручити комітету при підготовці закону на підпис Голови Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України техніко-юридичне доопрацювання. Співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради України визначити народного депутата України, голову підкомітету (мене) Олександра Корнієнка.
Дякую.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександр Сергійович, за позицію підкомітету. 
Переходимо до виступів членів комітету. Прошу, в кого є? 
Олександр Сергійович, і Максим Саврасов, Ганна Бондар. По 3 хвилини, будь ласка. Прошу.

КОРНІЄНКО О.С. Я, може, швидше впораюсь. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Якщо буде змога, не використовувати, а трошки пришвидшитися, я буду дуже вдячний.

КОРНІЄНКО О.С. В мене дві буквально тези. Перша  теза, я хотів би, може, десь розширити те, що Руслан Олексійович нам доповідав, стратегічні засади. В нас 30 річниця незалежності. Ви знаєте, в непростий час ми  її святкуємо. В нас тут є країна-агресор, яка там цілі видає вже статті. До речі, всім рекомендую ознайомитися, щоб розуміти, з ким ми маємо справу і про що там йде мова.–І там якраз стаття на історичну тему, яка постулює те, що фактично українського народу не існує, це якийсь там додаток до російського народу або якийсь там незрозумілий елемент російського народу, який там розбився, відкрутився і треба його терміново повернути в "братские объятия". Я думаю, що от на часі якраз якісь і символічні дії також. 
Коли ми робимо дії економічні, робимо дії певні там щодо реформ системних: судова реформа, земельна реформа і т.д. – це важливі речі економічні. Але ми маємо робити символічні якісь дії, пов'язані з тим, щоб всьому світові повідомляти, що українська державність має тисячорічну історію, не сторічну, і така держава, як Україна, існує, буде існувати та має право на існування. 
Можемо дискутувати, який має бути герб, чи він правильний, чи неправильний, чи треба в порушення Конституції написати закон про те, що великий герб – це малий герб, що нам пропонують зараз активно колеги з інших партій з фейсбуку, такий є там цілий рух. Але він зводиться до того, що ми якось маємо ініціювати ці зміни в Конституцію, враховуючи, що зміни до першого розділу робляться референдумом всеукраїнським. Я думаю, всім, хто хоче змінити цю позицію в Конституції, можна піти, утворити ініціативну групу, піти збирати підписи. Може, люди підтримають. Не впевнений, що 2 мільярди люди готові будуть виділяти на це. 
Друге питання. Я хотів би по геральдичним цим маніпуляціям трошки теж свою думку сказати. Я був в комісії, яка останній конкурс проводила. Ви знаєте, мені здається, що законодавство про конфлікт інтересів не просто так придумали. В нас там така виходить цікава ситуація, я без прізвищ, щоб нікого не ображати, але так виходить, що всі члени журі, вони автори всіх макетів. І воно як би це 20 років такий междусобойчик відбувається геральдичний. Це, мабуть, нормально, бо геральдистів не має, мабуть, бути багато, це ж така спеціальна професія, і важлива, наукова. Але тут десь треба межу нам вибудувати між такими творчими процесами, і творчою критикою, і державницькою позицією.  
Точно той ескіз, який запропонований Президентом, він є переможцем одного з конкурсів, і він довгий час знаходиться в медійному просторі як один з елементів інтер'єру Офісу Президента України, в якому відбуваються прийоми. І хочу підкреслити, що був елементом інтер'єру і при п'ятому Президенті Порошенкові, і нікого це не турбувало, як він виглядає, чи має там висіти просто герб, чи має там бути лев з козаком. І зараз при Президенту Зеленському він теж там лишився. Це так, до питань послідовності. 
Я думаю, що в нас є як у комітету  весь потенціал рішення прийняти, і далі в залі, дійсно, 300 голосів – це серйозне питання, цим політично буде  наша партія, керівництво нашої фракції, монобільшість, далі займатися і проводити відповідні переговори з колегами. Але я думаю, що це важливий символ. Враховуючи, що немає широкого використання, це не буде додаткових витрат коштів на це державних великих, ми це питання можемо провести. А далі, як правильно зазначає пан Віталій Безгін, ми маємо все-таки взяти на себе таку місію: до кінця скликання розробити і проголосувати закон про державні символи, про порядок їх використання. Він буде непростий, він якраз буде суперечливий, там буде, про що посперечатись, як використовувати, де використовувати. 
Ми вже кілька проектів підготували. Є законопроект, який у нас в комітеті є, щодо особливостей використання символіки в місцевих радах, щоб не співали гімни інших країн в місцевих радах, не дай Боже, і так далі. Але цими речами теж треба займатися. Це така система історія, яку ми теж можемо далі з вами розвивати. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександре Сергійовичу. 
Далі, Максим Саврасов, прошу. Роман Лозинський і Ганна Бондар. 

САВРАСОВ М.В. Максим Саврасов, "Європейська солідарність". Я вам доведу позицію нашої фракції. 
Шановні колеги, для чого взагалі існують державні символи. По-перше, для того, щоб об'єднувати націю, щоб кожен українець, побачивши наш прапор, герб чи почувши гімн, сповнювався почуттям гідності і гордості за свою країну. По-друге, національні символи – це своєрідні візитки, бренди, за якими держави пізнають у світі. Україна має надзвичайно вдалий герб, який чудово виконує цю функцію, - тризуб Святого Володимира, який формально є малим гербом, насправді сприймається в Україні і в світі як повноцінний Державний Герб України і є довершений у своїй досконалості. 
Попри стародавнє походження, тризуб ідеально вписується в мінімалістичну естетику ХХІ століття, є простим у відтворенні і надзвичайно впізнаваним. У цілому світі лише Україна, Швейцарія і Японія можуть похватилися такою вдалою лаконічною графікою своїх гербів. У будь-які способи вдосконалити тризуб, домалювавши зображення людей, тварин, рослин та різних предметів і оголосивши це великим гербом України, є відвертим несмаком і абсурдом. Подивіться, який спротив і навіть обурення викликає сама ідея замінити тризуб якимось штучним великим гербом. Скільки українських митців, діячів культури, вчених і громадських активістів публічно закликали владу відмовитись від цієї затії! 
Україна - не імперія і не федерація, і взагалі не потребує заміни історичного і справжнього свого герба на штучний великий. Ідея великого герба з'явилася в Конституції за наполяганням комуністів, які навмисно у такий спосіб прагнули применшити значення справжнього герба України - тризуба. Витягувати з небуття і намагатися втілити в життя цю ідею на 30-му році незалежності неприпустимо. Будь-які спроби замінити тризуб як самодостатній державний герб на так званий великий герб є неприйнятними. Тим більше, є неприйнятним варіант великого герба, запропонованого в законопроекті 5712. 
Через кричущу невідповідність законам геральдики різні варіації цього малюнку програли на всіх державних конкурсах, організованих упродовж останньої чверті століття, в тому числі й на конкурсі, проведеному в 20-му році нинішньою владою. Нікого не мають вводити в оману заспокійливі заяви, буцімто майже всюди буде і надалі використовуватися тризуб, а великий герб призначений для якихось виняткових випадків. Це не так. Законопроект 5712 передбачає використання великого герба у Верховній Раді, резиденції Президента, вищих органах судової влади, друкування його на українських грошах за рішенням Нацбанку і допускає його повсюдне використання: від державних установ до шкіл і житлових будинків. Незалежно від бажання влади, довідники і пошуковики у всьому світі видаватимуть у якості герба України вже не тризуб, а недолугий великий герб. 
Приєднуючись до заклику Українського геральдичного товариства, багатьох учених і діячів культури, я пропоную шановним членам комітету не підтримувати цей законопроект. Не варто напередодні 30-ї річниці незалежності вкидати в сесійну залі це питання, яке роз'єднує людей. Давайте знімемо це питання і об'єднаємо нашу країну навколо нашого прапору, гімну, справжнього герба – тризуба. 
Дякую за увагу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Максиме, за вашу позицію. 
Роман Лозинський, прошу. Ганна Бондар потім і Аліксійчук… (Шум у залі) Прошу, пані Ганна. 
  Пане Максиме, мікрофон, будь ласка, вимкніть. Дякую. 

БОНДАР Г.В. Доброго  дня, шановні колеги! Я не знаю, кому з народних депутатів викладали геральдику, але мені викладали. Так сталося, що я вчилася на мистецтвознавчому факультеті і в нас був такий предмет, тому я хотіла трошки фактів надати, щоб ми зважено теж приймали рішення. 
Ми з вами вступили в таку дискусію, яка продовжується з 1912 року, і фактично та пропозиція, яка сьогодні представлена, вона включає всі три види гербів, які взагалі існують: це герби родові, територіальні та цехові. Тобто, якщо в нас наш тризуб – це родовий герб Володимира Великого, він зустрічається на золотниках і серебрениках  X-XI століття; друга частина – це є лев, що спинається на скелю (це територіальний герб Галицького князівства); і третя частина – це, по суті, це не козацький герб, бо герба не було, а це гербова печатку. І також ми маємо тут корону, так звану корону гідності, яка означає монаршу і царську корону. І тут треба відзначити, що за Конституцією у нас записано у великому гербі використання лише двох символів – це безпосередньо тризуб (малий герб) і гербова печатка козацького війська. 
Фактично коли проводилися всі ці чотири конкурси, вони проводились в 1991, в 1996, 2009 і 2020-му роках. Я перечитала програми цих конкурсів, додаткових символів від  художників не вимагалося, але кожен поставив якусь свою пропозицію, поставив свої символи, і з того починаються оці всі політичні дискусії. Тобто політики не поставили правильно завдання, можна сказати так, а художники взяли цю відповідальність на себе. І від того у нас зараз йде дискусія. Якщо використовувати, наприклад, лева, то чому не використовувати архангела Михаїла або янгола, які теж були територіальними гербами протягом довгих років? 
Корона взагалі, з точки зору геральдики, вона символізує імперію. У нас герб не імперський, країна – республіка, і мені здається, що вона там не дуже доречна. І також є окремі моменти, пов'язані із тим, що цей конкурс, який проект насправді, він представляє перемальований проект переможця другого конкурсу. Він був перемальований художником Якутовичем, це дуже такий відомий, знаний художник-графік. Але практично цей герб, він був внесений в залу Верховної Ради, але не був прийнятий з огляду на численні порушення процедури. І тут ми маємо теж задуматись над тим, що наш головний символ, він не має взагалі якимось чином роз'єднувати і мати певні такі недоліки. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Ганна. У нас регламент, просто щоб усі встигли висловитись.

БОНДАР Г.В. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу позицію. 
Пан Віталій Безгін просив репліку. Будь ласка. І потім я передам... (Не чути)
 
БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Я на 30 секунд. 
Колеги, просто в рефлексі на тези Максима. Власне, колеги, коли ми кажемо, що хтось намагається замінити тризуб іншим символом, – це не більше ніж маніпуляція, це просто неправда, тому що у великого герба є чітко обмежений перелік його використання. Ніхто тризуб як символ, найбільш вживаний, України не намагається замінити, колеги. Ми можемо дискутувати про геральдику, можемо дискутувати про те, як реалізувати цю норму, але давайте просто не обманювати громадян України.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Віталію. 
Був пан Максим, по прізвищу вже…

САВРАСОВ М.В. Шановні колеги, стосовно заміни символів. Мова йшла про пошукові наші системи, такі як гугл, хто там, можливо, ще яндексом користується, бінг та інші, вони будуть замінювати наш герб в видачах пошукових на великий герб через те, що це буде щось нове і прийнято Верховною Радою. І буде до нього прикута вся увага, тому ви побачите, якщо ви цей закон приймете, у вас дуже скоро маленький герб буде зникати майже з усіх сторінок.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Максиме. 
Роман Михайлович Лозинський, ваш час.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Насправді питання складне і залишає дуже багато простору для оціночних суджень і для конспірологічних теорій. Але по пунктах. 
Те, про що ми дискутували з паном Стефанчуком, я дам відповідь на ці два питання, які я задавав. Скористався порадою, скористався пошуковим запитом, і в відкритих джерелах інтернету є історичний факт, що в конституційну ніч, справді, близько двадцяти разів вносилося, голосувалося, і, справді, з пропозиції комуністичної фракції, яка на той час мала більшість в залі. Це за її пропозицією додано було положення в Конституцію про великий герб. Це історичний факт.
Друге: про вашу тезу щодо "руки не доходили впродовж 25 років". Не зовсім так, чотири рази в історії України було зареєстровано вже безпосередньо рішення. Воно не було прийнято з тих чи інших причин, це теж факт. Але насправді я переконаний, що, якби комуністи 96-го року глянули на такий великий герб, який він стався в результаті, вони би точно ним не були задоволені, тому що все-таки тризуб там займає таке велике і ключове положення. Але я би не входив в дискусію про геральдику точно, я не можу такими навиками, як пані Ганна Бондар, володіти, але згоден з паном Корнієнком, що дуже багато можна маніпулювати про конкурсні склади, персональні склади конкурсних комісій, хто які герби відбирав, чому, і хто, як їх пропонував. 
Тому я би всім рекомендував від цих дискусій відходити і просто подумати про корінь цієї ідеї. Корінь ідеї: в нас є тризуб, всі ним пишаються, це  реально символ і боротьби, і перемог і так дальше. І я переконаний, що одним з величезних ризиків, які є, це справді розмивання єдиного гербу. І справді не в офіційній площині. В межах закону, пане Віталію, все вірно, в межах закону є вичерпний перелік використання, це правда, тому тут теж не треба спекулювати. Але в межах побутового використання  населенням, громадянами, я переконаний, дуже часто можна буде побачити потім, згодом не лише тризуб, але й великий герб, і це буде точно розмивання, це буде точно дублювання і неточність в національних символах. І, як на мене, це те, що є основою цієї дискусії про те, чи ми хочемо створити,  не те що дуалізм, реалізувавши пропозицію комуністичної фракції 96-го року, чи ми хочемо це  розмивання підтримати, чи ні. 
Тому моя особиста позиція, позиція групи "Справедливість" і фракції "Голос" у Верховній Раді, що не варто підтримувати даний проект рішення.  Ми маємо сумнів, що він набере 300 голосів, тому, в принципі, таке питання піднімати і провалювати не дуже пасує в парламенті. 
І наостанок, буквально 10 секунд, пане голово, з вашого дозволу. Пане Руслане, в нас завжди фахова дискусія на комітеті, в тому числі за вашої участі, і майже ніколи немає оціночних суджень, але оперувати коментарями про те, що треба робити роботу законодавцям, а не дискутувати в таких питаннях, яке було вами названо і вашим колегою, який поряд зі мною сидить, це не зовсім коректно. Я просто наведу приклад, тому що я опонував, моя думка була іншою. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Пане Романе,  в нас є регламент…

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Буквально ще пару секунд. 
Подано було, зокрема мною, 170 законопроектів, з яких 45 стали чинними законами, і присутність на голосуваннях в парламенті – 92 відсотки. Те, що в мене інша позиція, вона опозиційна - це не ознака того, що варто переходити в профіль аргументів, що треба роботу робити, а не якусь позицію займати. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Романе, за вашу позицію, 
Руслану Олексійовичу треба на наступний комітет, там є теж представлені позиції Президента. Тому, Руслан Олексійович, дякую, що ви завітали на комітет і доповіли позицію від Президента. Дякую.
Так, у нас пан  Аліксійчук. Прошу, вам слово.

АЛІКСІЙЧУК О.В. Дякую, пане голово.
В деяких тезах і Віталій Безгін, і Роман Лозинський мене випередили, перш ніж я дочекався свого слова. Я думаю, що якщо дійсно історія з Комуністичною партією мала місце, то вони точно не таким бачили великий Державний Герб України. 
Я скажу своє суб'єктивне бачення, не геральдиста. Що я бачу на цьому гербі? Я бачу тризуб, правильний, великий, сильний, з трьома гострими сторонами, які можуть заколоти будь-якого агресора, російського в першу чергу, які підтримують наші давні символи. Тому це дійсно спекуляція, яку певні політичні сили хочуть розігнати, розгойдати. І тризуб є, був і буде як на великому Державному Гербі, так і на всіх державних символах, і в серці кожного патріота України. Тому я особисто не бачу проблеми. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре. 
Шановні колеги, ми завершили... Дмитро Гурін, перепрошую.

ГУРІН Д.О. Дякую, пане голово.
Слухайте, я тут під час цього обговорення почув такі, трохи дивні реакції про те, що "яка різниця". Якщо вам до великого герба "яка різниця", то не зрозуміло, навіщо ми тоді його виносимо в зал, обговорюємо. 
Я би хотів знову підняти два питання. Перше – це корона. Якщо комусь немає різниці, що ми не монархія, а республіка, то я думаю, що потрібно голосно свою позицію, публічно в фейсбуці написати, що ми проти того, щоб була республіка, нам монархія подобається. Можна буде поговорити. 
І мені здається, що ми в такому вигляді просто, не зрозуміло мені навіщо, будемо розколювати зал, бо така річ, як великий герб, вона має єднати, і це автори Конституції написали, 300 голосів потрібно для затвердження цього закону, а буде, навпаки, у нас зал роз'єднувати.
 І тому перше питання – це корона ця, і вона абсолютно не зрозуміло звідки, і вона дає не ті сигнали. І у нас, ще раз, республіка. Якщо комусь "яка різниця", то що ви робите в цьому парламенті з нашою Конституцією? А друга річ – це козак. В нас козак стояв, от було дуже багато зафіксовано оцих гербових печаток, і в нас козак стояв дивився на захід, на перший, вже  у XVII сторіччі наші люди, які… Запорізька Січ, вони зрозуміли, куди має дивитися козак, і він далі  на протязі чотирьохсот років дивився на схід. І в нас дуже дивна ситуація: в нас козак знов почав нас захищати від заходу - це трохи дивно,  наче в нас інша ситуація зараз, а корона – ну, це просто взагалі без коментарів. 
Тому, колеги, давайте ставити на голосування правку. Я так розумію, що хочемо ми голосувати цей закон за основу і в цілому 24 серпня. Тому я пропоную на комітеті поставити щонайменш правку про те, щоб прибрати корону. Ну, подивимося, хто в нас виступає за монархію в нашому комітеті, буде дуже цікаво. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Дмитро, за вашу позицію. 
Колеги, ми серед народних депутатів завершили обговорення. А, Олександр Сергійович. Прошу. 

КОРНІЄНКО О.С. Я просто коротко щодо корони. Я, мабуть, зроблю те, що кияни не мають робити, але галичан позахищаю трохи. Думаю, що важлива корона трохи для Західної України, там була монархія, і не одна, і не один раз. І в межах сучасної території теж. Данило Галицький був коронований король, хіба це не важливо? (Шум у залі) 
Це вже форма її. Це про форму вже. Це не взялося нізвідки, я про те, що це не є прикручене з повітря, це ж геральдисти десь взяли це. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Олександр Сергійович, в нас ще є регламент, в нас ще є запрошені гості. 
Віталій Безгін, репліка, прошу. І переходимо до запрошених гостей. Ми з вами дали регламент, ми його повинні виконати. 
Дякую. 

БЕЗГІН В.Ю. Я от цей висновок читаю, геральдичний. Я не геральдист, але чесно, коли, по-перше, там посилання на публікації в "Комсомольской  правде", ну, в мене перше виникає - я щось подібне теж можу написати. 
По-друге, колеги, Україна є республікою, а не монархією. Але якщо взяти будь-яку європейську країну, були проміжки часу, коли там була монарша влада безпосередньо. Чомусь ми пишемо, о'кей, на Австрію, а Угорщина, де, до речі, є корона, це ми поширюємо, тому що там була Австро-Угорська імперія, а те, що в тому числі на частинах України в тому числі були різні монархії, це не підходить. Ну, такі висновки можна підігнати в ручному режимі. Я такий висновок, при всій повазі, зможу написати за дві години, от чесно! Коли треба розкритикувати, кожен з нас експерт. 
Тому, перепрошую, я не бачу взагалі аргументу. Республіка, а не монархія. А в нас скільки зараз монархій чинних в Європі, перепрошую? І що, в нас тільки на монархічних гербах чинних монархій в нас є корона? Ні, це не відповідає дійсності. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, шановні колеги. 

_______________. У нас корони є на гербах монархічних держав… (Шум у залі) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, давайте ми не будемо зараз… Пане Віталію, пан Вячеслав Рубльов… 

_______________.  Є пропозиція: давайте переходити до голосування. Вже все обговорили. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Давайте. 
В нас ще є запрошені гості. Хто бажає виступити, прошу представлятися. В нас три… дві руки… Будь ласка, прошу сісти до мікрофона, представитися. 
Згідно регламенту, прошу, виступ. Будь ласка, представляйтеся, щоб ми чули, хто ви. Ближче до мікрофона, будь ласка. 

ЗАЙВЕНКО В.П. Доброго дня, шановні колеги! Зайвенко Віктор Петрович, директор Департаменту грошового обігу Національного банку України. В нас є декілька питань щодо визначеності в законі в статті 2. 
По-перше, обов'язковість використання Державного Гербу великого на офіційних символах і так далі, і в тому числі на грошових знаках України за рішенням Національного банку. Тобто ми тут бачимо деякі протиріччя у використанні: чи за рішенням Національного банку, чи це обов'язково розміщувати на грошових знаках. Тому що згідно статті… згідно Закону про Національний банк, Національний банк визначає номінальний ряд, дизайн банкнот і монет. І саме це… А також у "Прикінцевих положеннях" обов'язковість протягом там шести місяців з дня набрання, що ця норма закону вступає в силу, і друге – в тримісячний термін привести документи наші нормативні до вимог цього закону. То в нас є питання: обов'язково розміщувати на грошових знаках чи необов'язково? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Необов'язково. Я думаю, що згідно того, що...

ЗАЙВЕНКО В.П. Можу ще, якщо дозволите, одну хвилину буквально... (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Віктор Петрович, будь ласка, в нас, вибачте, не Нацбанк, але в нас є регламент, тому ми запрошуємо так само. Задавайте питання, але, якщо можна, швидше, будь ласка. 

ЗАЙВЕНКО В.П.  Зрозуміло. В обігу знаходиться 2,9 мільярда банкнот і 6,5 мільярда монет на сьогодні. Заміна банкнот і монет на сьогодні - це великі кошти. Тому тут треба чітко, нам треба чітка визначеність обов'язковість використання.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Це зрозуміло. 

ЗАЙВЕНКО В.П. На сьогодні ми використовуємо...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Якщо обов'язкове використання, тоді потрібно шукати статтю…

ЗАЙВЕНКО В.П. Малий герб сьогодні… (Не чути) органічно вписується в... (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Віктор Петрович, дякую за ваше запитання. 
Олександр Сергійович, прошу відповідь. І ми рухаємось далі. 

КОРНІЄНКО О.С. Я коротко прокоментую шановним колегам з Національного банку. Ми ж знаходимось у парадигмі повної незалежності Національного банку від усього: від держави, від нас, від законів. У вас свої закони, своя держслужба, свій бюджет і так далі, тому в законі прямо так і написано, що за рішенням Національного банку. 
Якщо ви приймете рішення, ваше правління прийме рішення це не використовувати в найближчі 20 років, 100 років, 3 роки, як ви вирішите, то відповідно вам в "Перехідних положеннях" не треба буде нормативні акти приводити у відповідність, бо ви цього не вирішите. Тут спеціально написано, що це ваша дискреція стовідсотково, у тому числі спираючись на філософію того, що Нацбанк – це повністю незалежна інституція в країні.
Тому я тут проблеми взагалі не бачу і...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександр Сергійович. Дякую вам, Віктор Петрович, за запитання. 
Ще один хтось у нас. Будь ласка,  представтесь. Прошу до слова. Ближче до мікрофона, будь ласка, представтесь. 

КУЛИК Р.В. Дякую. 
Доброго дня! Мене звати Роман Кулик, сьогодні тут представляю Український інститут національної пам'яті. Всім дякую за змістовну дискусію. У нас є кілька думок, кілька зауважень до цього законопроекту.  
Ну, перше – це те, що у  розробці такого важливого державного символу, як великий Державний Герб, варто орієнтуватися на максимальну консолідацію українського суспільства, і ми як орган державної влади в першу чергу зауважуємо на те, що великі дискусії і багато спорів розвивається в середовищі знову ж таки вже сьогодні згаданих геральдистів та істориків. На нашу думку, свої авторитетні тези висловили багато геральдистів, які мають різні абсолютно політичні вподобання, різне політичне та ідеологічне забарвлення, і до їхньої думки варто прислухатися. На даний момент цього консенсусу ми не бачимо. 
Друге питання – це те, що використання великого Державного Герба, на думку інституту, треба зробити максимально ексклюзивним, виключити його з друкування на банкнотах України і обмежити використанням Президентом України безпосередньо на його… (Шум у залі) Перепрошую? 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Я до Олександра Качури. Прошу повернутися до місця, ми зараз… 
Дякую за вашу позицію. 

КУЛИК Р.В.  Почекайте, будь ласка. Ще, якщо можна, будь ласка, буквально 10 секунд. 
Тому інститут вважає недоцільним прийняття законопроекту із таким ескізом великого Державного Герба. У разі, коли комітет прийде до висновку і проголосує "за", тоді ми пропонуємо змінити Додаток 1 до цього законопроекту, в якому передбачено, зокрема, ескіз великого Державного Герба, і замінити його на ось цей великий Державний Герб. Він подавався на конкурс, який проводив Кабінет Міністрів України, який проводило Міністерство культури та інформаційної політики. Тут є присутні члени, які брали участь у засіданні цього організаційного комітету. Зокрема, це ескіз під номером 17027…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Роман Вікторович, дякую. Дивіться, я до вашої… 

КУЛИК Р.В. Я перепрошую, будь ласка, я закінчу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Я вас теж  перепрошую, але я вас теж прошу, коли… 

КУЛИК Р.В. Будь ласка, одну секундочку.
Дивіться, це ескіз 17027, це не той самий. На ньому немає корони, на ньому немає ще інших елементів, проти яких, зокрема, виступала і низка українських геральдистів. 
Тому пропонуємо, якщо комітет буде голосувати за ухвалення цього законопроекту, у своєму висновку врахувати і, можливо, замінити Додаток 1 законопроекту цим гербом, який брав участь, зайняв третє місце на конкурсі, який проводив Кабінет Міністрів України. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. Ще теж до вашого інституту. Коли ви приходите до перейменувань, теж прошу готуватися також щільно і якісно, тому що декілька запитань, коли були в нас до перейменувань, в інституту не було, скажімо так, відповіді на ті питання, які ставив комітет. 

КУЛИК Р.В. Я маю можливість відповісти? 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ні. Я вам просто говорю від себе. 

КУЛИК Р.В. Ні, я все-таки, якщо ви не проти, я все-таки коротеньку репліку.

ГОЛОВУЮЧИЙ. У нас немає часу зараз на обговорення. Я вам від себе просто говорю. Дякую.
Прошу, шановні колеги, ми з вами завершили обговорення даного питання, виходимо до… Перепрошую, є пропозиція… Всі висловилися? Всі. Дякую. 
Є пропозиція рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про великий Державний Герб України (реєстраційний номер 5712) за наслідками розгляду в першому читанні  прийняти за основу та в цілому. У разі прийняття законопроекту за наслідками розгляду в першому читанні за основу та в цілому Верховній Раді України пропонується доручити комітету при підготовці закону на підпис Голові Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України його техніко-юридичне доопрацювання. Співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради України визначити народного депутата України Олександра Корнієнка. 
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 17, проти – 2, утримались – 3. Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. 
Ми переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, по питаннях призначення окремих позачергових місцевих виборів пропоную, щоб Аліна Леонідівна Загоруйко доповіла одразу всі питання і голосувати кожне питання окремо. Якщо не проти, підтримується, тоді ми рухаємося. Дякую. 
Мікрофон, будь ласка, вимкніть черговий. Дякую, шановні колеги, всім, хто був. Технічна служба, прошу вимкнути мікрофон. Дякую.
Аліна Леонідівна. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Ви мене випередили, пане голово, я хотіла теж таку пропозицію оголосити. Тоді я, колеги, не займаючи вашого часу, дуже швидко повідомлю, що в нас відбулися засідання…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу, а можна тихіше, будь ласка, там? Дякую.

ЗАГОРУЙКО А.Л. В нас відбулися засідання комітету 13 липня… підкомітету 13 липня цього року і вчора. Підкомітет розглянув питання про призначення позачергових виборів Добропільського міського голови Покровського району Донецької області; Степівського сільського голови Миколаївського району Миколаївської області; і питання позачергових виборів депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавського області. Я по Карлівській міській раді окремо скажу, тому що там інші статті закони. 
Значить, що стосується призначення позачергових виборів Добропільського міського голови. Це питання було перед нами порушено секретарем Добропільської міської ради у зв'язку з достроковим припиненням повноважень міського голови Андрія Аксьонова у зв'язку з його обранням на проміжних виборах 28 березня цього року народним депутатом України. 
Отже, 20 квітня цього року Аксьонов звернувся з особистою заявою до Добропільської міської ради, яка своїм рішенням від 21 квітня 21-го року взяла до відома факт дострокового припинення ним повноважень міського голови. 
Що ж стосується призначення позачергових виборів Степівського сільського голови, це питання перед нами порушив секретар Степівської сільської ради у зв'язку з достроковим припиненням повноважень сільського голови Павла Гасюка за власним бажанням на підставі поданої заяви про складення повноважень. 
Отже, розглянувши зазначені клопотання та додані до них документи, взявши до уваги вимоги частини першої статті 5, частини третьої статті 194, частини першої статті 195 Виборчого кодексу України, підкомітет прийняв рішення запропонувати комітету рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори Добропільського міського голови Покровського району Донецької області та вибори Степівського сільського голови Миколаївського району Миколаївської області на неділю 31 жовтня 2021 року. 
І, колеги, що стосується питання призначення позачергових виборів депутатів Карлівської міської ради. До нас звернувся Карлівський міський голова Петро Світлик щодо дострокового припинення повноважень депутатів Карлівської міської ради восьмого скликання з проханням призначити відповідні позачергові вибори. В обґрунтування свого клопотання Карлівський міський голова повідомив, що сесії міської ради не проводяться у зв'язку з відсутністю кворуму з березня місяця і не вирішуються важливі рішення щодо забезпечення життєдіяльності територіальної громади, у зв'язку з чим  наявні підстави дострокового припинення повноважень міської ради, передбачені пунктом 2 частини першої статті 78 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні". 
Розглянувши це питання на своєму засіданні, взявши до уваги положення частини першої та четвертої статті 78 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", частини першої статті 5, частини третьої статті 194, частини першої 195-ї Виборчого кодексу України, підкомітет прийняв рішення запропонувати комітету призначити позачергові вибори депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області на неділю 31 жовтня 2025 року. 
Дякую. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Аліна Леонідівна. 
Чи бажають виступити з цього питання члени комітету? Якщо у нас по виборам немає питань, запрошені у нас є. Немає. Я там зараз попрошу покликати народних депутатів, які вийшли, щоб вони повернулись до зали до голосування. 
Шановні колеги, ми завершили з вами обговорення і переходимо до голосування по кожному питанню окремо. Зараз ми голосуємо щодо позачергових виборів Добропільського міського голови Покровського району Донецької області. 
Пропозиція рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори Добропільського міського голови Покровського району Донецької області на неділю 31 жовтня 2021 року. Доручити народним депутатам України - членам комітету розробити та внести на розгляд парламенту проект Постанови про призначення позачергових виборів Добропільського міського голови Покровського району Донецької області. Рекомендувати Верховній Раді України проект Постанови про призначення позачергових виборів Добропільського міського голови Покровського району Донецької області прийняти в цілому. Доручити виступити на пленарному засіданні Верховної Ради України народному депутату України Аліні Загоруйко. 
Пан Рубльов є там? Олена Олексіївна? Кворум є, тому прошу поставити голосування. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 11, проти – 0, утримались – 2. Не голосували – 3. У всіх спрацювала система, шановні колеги? Дякую. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного: про призначення позачергових виборів Степівського сільського голови Миколаївського району Миколаївської області. 
Пропозиція рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори Степівського сільського голови Миколаївського району Миколаївської області на неділю 31 жовтня 2021 року. Доручити народним депутатам України - членам комітету розробити і внести на розгляд парламенту проект Постанови Верховної Ради України про призначення позачергових виборів Степівського сільського голови Миколаївського району Миколаївської області. Рекомендувати Верховній Раді України проект Постанови про призначення позачергових виборів Степівського сільського голови Миколаївського району Миколаївської області прийняти в цілому. Доручити виступити на пленарному засіданні Верховної Ради України при розгляді даного питання народному депутату України Аліні Загоруйко.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Якщо в когось не спрацює система, скажіть, будь ласка, або підніміть руку. Прошу поставити голосування. 
За – 14, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Наступне. Про призначення позачергових виборів депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області. 
Пропозиція рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області на неділю 31 жовтня 2021 року. Доручити народним депутатам України - членам комітету розробити і внести на розгляд парламенту проект Постанови Верховної Ради України про призначення позачергових виборів депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області. Рекомендувати Верховній Раді України проект Постанови про призначення позачергових виборів депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області прийняти в цілому. Доручити виступити на пленарному засіданні Верховної Ради України при розгляді даного питання народному депутату України Аліні Загоруйко.
Прошу підтримати і проголосувати, шановні колеги. 
За – 17, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України “Про засади державної регіональної політики” (реєстраційний номер 5323, друге читання). 
Надаю слово голові підкомітету з питань регіональної політики та місцевих бюджетів Рубльову Вячеславу Володимировичу та прошу сповістити рішення підкомітету. Вячеслав Володимирович, прошу. 

РУБЛЬОВ В.В. Шановні колеги, на засіданні підкомітету з питань регіональної політики та місцевих бюджетів, що відбулось 13 липня, ми розглянули проект Закону України про внесення змін до Закону України “Про засади державної регіональної політики” (5323), внесений Кабінетом Міністрів України. Законопроект спрямований на комплексне удосконалення механізмів реалізації державної регіональної політики та підвищення її ефективності, що передбачає зміну правових, організаційних, фінансових та інших механізмів її реалізації. 
Всі зауваження та пропозиції були детально розглянуті і опрацьовані спільно з представниками центральних органів виконавчої влади, провідних асоціацій органів місцевого самоврядування, науковців та експертів.     
За результатами опрацьованого внесено логічні зміни до структури законопроекту, які впорядковують та узгоджують його положення з діючим законодавством. 
До розгляду законопроекту Верховною Радою України в другому читанні комітетом підготовлено порівняльну таблицю, яка містить 279 пропозицій, що надійшли до законопроекту від 21 народного депутата України як суб'єктів права законодавчої ініціативи, з них 90 пропозицій враховано, 26 враховано частково, 31 врахована редакційно і 132 відхилено. 
Підкомітетом було відхилено низку поправок, які концептуально могли б змінити положення законопроекту.  Пропоную відхилити наступні поправки: 1-у, з 7-ї по 9-у, 12-у, 14-у, 15-у, 19-у, 20-у, з 22-ї по 25-у, з 28-ї по 37-у, 39-у, 49-у, 51-у, з 53-ї по 56-у, з 60-ї по 63-ю, 65-у, 68-у, 71-у, 73-ю, 74-у, з 78-ї по 80-у, з 82-ї по 84-у, з 86-ї по 88-у, 92-у, 93-ю, 95-у, з 97-ї по 101-у, 104-у, 107-у, 115-у, 116-у, 121-у, 122-у, 124-у, 127-у, з 130-ї по 132-у, 134-у, 136-у, 148-у, 152-у, 153-ю, 156-у, з 159-ї по 169-у, 175-у, 176-у, 180-у, 184-у, 191-у, 192-у, з 195-ї по 197-у, 199-у і 200-у, з 205-ї по 211-у, 215-у, 216-у, з 219-ї по 221-у, 224-у, 225-у, з 229-ї по 231, 234-у, 238-у, 240-у, з 247-ї по 249-у, 251-у, з 256-ї по 258-у, з 260-ї по 263-ю, з 266-ї по 269-у, та 276-у, і 278-у.  
Прошу голову комітету поставити на голосування та відхилити озвучені правки. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Шановні колеги, ставиться на голосування озвучене Вячеславом Рубльовим. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 15, проти – 0, утримались – 2. Рішення прийнято.
Чи бажають виступити члени комітету, запрошені? 

РУБЛЬОВ В.В. Можна я? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Вячеслав Рубльов, прошу.  Віталій Безгін потім.

РУБЛЬОВ В.В. Давайте Віталій. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Дивіться, я просто хочу подякувати: а) міністерству; б) всім долученим суб'єктам, і секретаріату,  Вячеславу Рубльову. Гарний проект вийшов, реально це можливість створити стратегічну рамку для розвитку громад, регіонів, держави. 
Окремо просто взяв слово, щоб зазначити один момент в тому, що в нас дійсно йшли консультації з представниками районних, обласних рад, зокрема окремо з тими, що представляють "Слугу народу", з представниками "Голосу" так само. І ми шукали рішення. І тут я хочу подякувати, як би не було парадоксально, Асоціації міст України за те, що вони допомогли нам, зокрема, з нормою для 5323, яка допомагає інтегрувати в процес роботи зі стратегіями саме районі ради, де вони безпосередньо будуть також мати свою нішу, займатися районними стратегіями, отримають можливість бути співзасновниками агенції регіонального розвитку. Тому ми працюємо в цьому напрямку, не забуваємо. І прохання підтримати законопроект.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Роман Лозинський. І потім Вячеслав Рубльов. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Шановні колеги, теж не притаманно опозиційним депутатам чи депутатам, які не входять в більшість, давати якісь позитивні оцінки, але я не бачу жодних застережень, які можуть бути на шляху прийняття цього законопроекту. Потрібний документ, правильний документ. 
З тих декількох поправок, які я подав, врахована половина. Але не врахована поправка про те, що якщо рішеннями центральних органів влади впродовж календарного року приймаються ті чи інші рішення, які впливають на надходження до місцевих бюджетів, це звільняє їх від такої відповідальності. Ми розуміємо, що ця відповідальність достатньо умовна, але все одно звільняють від відповідальності за невиконання стратегій. 
Я би хотів, аби зараз на комітеті прозвучала відповідь в межах цієї поправки, це поправка 130, моя, яка була подана. Я думаю, що в залі ми теж продискутуємо цей момент. А загалом законопроект абсолютно здоровий і правильний. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Романе. 
Якраз, Вячеслав Рубльов, вам і слово, і відповідь пану Роману. 

РУБЛЬОВ В.В. Відверто я вам скажу, що як такої відповідальності за невиконання стратегії немає, тому що ми розуміємо, що є зовнішні фактори, які можуть впливати на громади. Це і не тільки фінансовий стан, це, ви сьогодні розумієте, і пандемії, які приходять хвилями, є інші чинники, які можуть впливати. Тому як такої відповідальності ми тут і не закладали, тому що все-таки, я вважаю, що з Мінрегіоном ми досить демократично ставимося до стратегії громад, плюс до того ми залучили і районні ради до розробки цих стратегій в межах своїх районів. 
Тому я вважаю, що цим законом ми збалансували всі пропозиції, які були і від Кабінету Міністрів, і від експертного кола. І окремо дякую Асоціації міст України за те, що вони приймали активну участь в допомозі нам і консультуванні по цьому даному законопроекту. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, шановні колеги.
Запрошені у нас є, але я вважаю, що позиція така сама: подякувати один одному, тому що реально робота проведена велика і якісна. Я дякую теж і міністерству, і асоціаціям, і народним депутатам, які зробили дійсно добрий документ. 
Тому, шановні колеги, щоб не гаяти час, є пропозиція рекомендувати… Ми завершили з вами обговорення, і є пропозиція рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в другому читанні проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про засади державної регіональної політики" (реєстраційний номер 5323) за наслідками розгляду в другому читанні прийняти в другому читанні та в цілому. 
У разі прийняття законопроекту за результатами розгляду в цілому запропонувати Верховній Раді України доручити комітету при підготовці тексту відповідного закону на підпис Голові Верховної Ради України здійснити його техніко-юридичне доопрацювання спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України. Доповідачем з цього питання від комітету при розгляді на пленарному засіданні Верховної Ради визначити народного депутата Вячеслава Рубльова. 
Шановні колеги, я прошу підтримати і проголосувати. 
За – 17, проти – 0, утримались – 0. Рішення в нас прийнято.
Вітаю всіх з довгоочікуваним документом. У нас буде крайнє питання в порядку денному, а потім ми перейдемо, після цього, вже до розділу "Різне". 
Отже, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" та деяких інших законодавчих актів України щодо реформування територіальної організації виконавчої влади в Україні (реєстраційний номер 4298, друге читання). 
Надаю слово голові підкомітету Безгіну Віталію Юрійовичу. Прошу сповістити рішення підкомітету. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 
Можна спочатку про загальне? Хочу подякувати об'єктивно всім суб'єктам процесу: і міністерству, і асоціаціям, і комітету, секретаріату, експертному середовищу, народним депутатам - учасникам робочої групи, і тим, що подавали свої правки. Я сподіваюся, що ні в кого немає сумніву, що процес робочої групи був максимально прозорим і ті чи інші рішення ухвалювалися без жодної політичної прив'язки. У нас підтримувались пропозиції як "Голосу", так і "Опозиційної платформи - За життя". Все, що було конструктивне, ми намагалися імплементувати в тіло цього проекту, хоча об'єктивно він складний, тому сьогодні ми вийшли на таке резюме певне тримісячної роботи.
Тепер щодо засідання підкомітету. На засіданні підкомітету з питань адміністративно-територіального устрою та місцевого самоврядування 13 липня було розглянуто пропозиції, що надійшли від суб'єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону України щодо внесення змін до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" (номер 4298). До проекту для підготовки його до другого читання було внесено 2 тисячі 31 пропозиція від 47 народних депутатів. 
За результатами розгляду пропозицій суб'єктів права законодавчої ініціативи пропонується врахувати 403 пропозиції, врахувати редакційно - 146 пропозицій, врахувати частково – 85 пропозицій, відхилити – 1 тисячу 481 пропозицію. Разом з тим, підкомітет не визначився щодо можливості підтримки чи непідтримки 16 пропозицій і пропонує комітету обговорити і прийняти рішення щодо цих пропозицій, які стосуються трьох видів питань. Одразу наголошую, що це жодним чином не обмежує нашу дискусію в межах комітету. Безумовно, якщо народні депутати, що є суб'єктами тих чи інших ініціатив, які не враховані, будуть піднімати їхні питання, ми аргументовано обговоримо ці пропозиції.
Тепер з приводу трьох опцій, по яких не визначився підкомітет. Перша з них стосується строку перебування на посаді голови місцевої державної адміністрації. Тут у нас є 14 пропозицій народних депутатів України, якими пропонуються різні строки. У нас є пропозиції номер 244 та 245, які пропонують, що строк перебування не має перевищувати 3 роки. Пропозиції 242, 243 та 247, що пропонують, що він становить 3 роки. Пропозиції 238 та 239 кажуть, що строк не має перевищувати 4 роки. Пропозиції з 234-ї по 237-у, 240-а, 245-а та 246-а кажуть, що це має бути на строк повноважень Президента. 
Одразу зазначу, що дані норми стосуються того періоду, коли голови адміністрацій після перехідного періоду і створення кадрового резерву стануть державними службовцями. Я прошу представників експертів, асоціацій, народних депутатів висловитись з цього приводу, щоб ми ухвалили рішення з приводу строків перебування на посаді в одній локації. Будь ласка…
Да, Андрій Андрійович. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Будь ласка, тільки перед тим, як висловляться наші шановні експерти, ваша позиція, пане Віталію, власна позиція.  

БЕЗГІН В.Ю. Я б волів спочатку почути позицію експертів. В мене є свої думки, але в мене немає однозначної позиції. Я готовий прийняти історію і про три, і чотири роки. Три роки мені ближче, але давайте вислухаємо пропозиції експертного середовища. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Прошу. Згідно регламенту, Юрій Ганущак, прошу. 
Олександр Аліксійчук, я передам. 

ГАНУЩАК Ю.І. Дякую дуже. 
Ну, це фактично єдине питання, заради якого я сюди прийшов, тому що це принципова абсолютно позиція. Ми міняємо абсолютно статус людини, яка очолює держадміністрацію. Основне завдання – це координація, заставляти територіальні органи робити свою роботу. І отут є дуже два величезних обмеження, які ставляться по строкам: перша позиція – це корупційна стійкість. Корупційна стійкість – всі знають, що це дуже така важка позиція, і саме через те у Франції три роки - це максимум, причому там він приймає адміністративні рішення, в нас - тільки координаційні. 
І друга позиція – це єдине правозастосування. Для того, щоб зшити країну, це дійсно потрібно людину ганяти по всьому кругу. 
Тому для районних державних адміністрацій, де вони стають фактично префектами, питання максимально низького, але не дуже, не занадто низького рівня цього є принциповим. Тому три роки. 
Для обласних, де це… до прийняття Конституції там питання місцевого значення, тобто знання території, є достатньо серйозним, можна як виняток обговорювати питання чотирьох років. Але для районних - тільки три. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую за вашу позицію. 
Олександр Аліксійчук, прошу. 

АЛІКСІЙЧУК О.В. Дякую, пане голово. 
Я абсолютно підтримую пана Ганущака, і питання трьох років є, на мою думку, саме оптимальне, хоча, можливо, я би ще зменшив, тому що прикіпання до одного місця і створення такого собі царька на місті, який впевнений, що його за три чи чотири роки ніхто не буде звільняти або він буде відчувати себе повністю захищений з усіх сторін, я думаю, це буде негативно впливати на його роботу, на його комунікацію і на його ставлення до тієї території, до керівництва всіх громад, які знаходяться на тій чи іншій території. Тому підтримую ті норми, які говорять про не більше трьох чи три роки перебування на посаді. Дякую. Не більше.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Роман Михайлович, ваша позиція. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Шановні колеги, в мене дві частини. Перша… Пан Качура, я не чую себе. Перша – процедурна, і друга - змістовна. 
Я знаю і сам був учасником, здебільше опосередковано, але був учасником робочої групи, знаю, яка дискусія велася,  і дискусія велася дуже грамотна і глибока. Тому процедурно, мені здається, що коли ми обговорюємо питання - три, чотири, щоб ми зараз не тикали пальцем в небо, бо це насправді ризик, який є, аби от пан Ганущак, можливо, хтось інший, хто має альтернативні думки, продовжували і аргументували, як це називається, evidence-based. Тобто, щоб ми приймали рішення, базовані на аргументації такій, повноцінній. 
Це процедурне зауваження, пропозиція, можливо, до наступних таких блоків, тому що такі пропозиції звучали, аргументація звучала на робочій групі. Важливо, щоб на комітеті вона теж звучала, тому що не всі представники, в тому числі члени підкомітетів містобудівних, брали участь в такій дискусії.
І друга – змістовна. Мені здається, є дуже великий… тут баланс треба шукати. Ми розуміємо, наскільки важко знайти людей на державну службу, а ми за те, щоб у нас був кадровий резерв і державні службовці. Ми розуміємо, наскільки це важливо, не робити з них гастролерів, які там рік чи два роки, буде кожного року ротація, тому що, якщо подивитися на виконавчу сторону executive, якщо подивитися на реальне життя, то реальне життя не зовсім таке як дискусія: рік, п'ять, десять, двадцять.
Моя особиста позиція, якщо буде рейтингове голосування, я готовий підтримати три або чотири роки. Це адекватний в межах зараз запуску, на моє переконання, із експертних позицій, які прозвучали, термін, який може бути для голови відповідної державної адміністрації, аби уникнути ризиків корупціогенності та інших ризиків. Але якщо в експертів є альтернативні позиції, то я би хотів, щоб всі члени комітету могли їх почути. Але з паном Ганущаком я тут по термінах абсолютно згідний і готовий підтримати таку пропозицію.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Романе. 
Віталій Безгін, прошу. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Я спробую його, напевно, скоротити. Я думаю, що об'єктивно Юрій Іванович доніс свою позицію. Строк про три роки, він фігурував на початку, після того буде знову ж таки статус держслужбовця, тому що це можливість дійсно корупціогенні ризики зменшити. Тут ключове, що треба зазначити, що якщо людина якісно пропрацює ці три роки, це не означає, що після цього вона не зможе обіймати посаду, вона просто буде обіймати її на іншій території.
Тому в мене пропозиція, якщо немає альтернативних думок, підтримати поправки номер 242, 243 та 247, які кажуть про три роки, а інші...

ГОЛОВУЮЧИЙ. 244 і 245. 

БЕЗГІН В.Ю. Це різні правки, вони різняться. Там є "не перевищує" і безпосередньо "три". Прихильники, які кажуть про неперевищення, схиляються на те, що тоді не можна буде звільнити до трьох років. Це не відповідає дійсності, тому що, якщо людина зловживає або неякісно працює, і в тому числі можуть застосовуватись проти неї санкції з боку керівництва, особливо якщо мова йде про зловживання питаннями такими, як територіальна  цілісність, і там можуть бути санкції, в тому числі звільнення. Тобто все одно, попри те, що є запобіжники державної служби, звільнити раніше буде можна. Тому моя думка така. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ще раз тоді поправки, щоб ми голосування провели.

БЕЗГІН В.Ю. Три роки. Три роки, фіксований. Фіксований три роки.  Підстави для звільнення все одно є.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я думаю, що це слушне зауваження, я впевнений, що ми його колегіально зможемо підтримати. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Тоді пропозиція…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пропозицію вносьте.

БЕЗГІН В.Ю. Правки номер 242, 243 та 247 підтримати. Це перше голосування. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Так, це перше.
(Загальна дискусія)
 
_______________. Уточнення. Якщо ми говоримо "три роки", це не означає, що людина перебуває на посаді три роки, правильно я розумію?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Так. 

_______________. Тобто є перелік обставин чи умов, за яких підстав дозволяють звільнити в разі порушення цих підстав. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. …обставин і підстав, які дозволяють звільнити людину раніше цього строку. Звичайно.

_______________. Тоді підтримую таку норму. Підтримую.

БЕЗГІН В.Ю. Я прокоментую ще раз. Це означає, що більше трьох років вона не може перебувати, наприклад, три роки в одному конкретному районі. Якщо вона сумлінно виконує свої повноваження, до неї застосовується ротація; якщо вона несумлінно працює, то вона може бути звільнена і до цих трьох років. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, тоді, якщо є загальна згода підтримати дану пропозицію, щоб ми зараз нічого не... поставити на голосування поправки 242, 243 та 247, які ставлять три роки. Да, пане Віталію? 

БЕЗГІН В.Ю. Три.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Щодо підтримки трирічного строку повноважень голів місцевих державних адміністрацій. Я прошу підтримати і проголосувати дане рішення.
За – 17, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Тоді, дивіться, після цього правки 238, 239, 234, 235, 236, 237, 240, 244, 245, 246 ми тоді на відхилення ставимо. Правильно, Віталій Юрійович?

БЕЗГІН В.Ю. Абсолютно. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу… Це просто інакші терміни, ми їх відхиляємо, щоб у нас була та позиція, яку ми з вами виносимо в залу Верховної Ради. 
Прошу поставити дану пропозицію, озвучену мною, на відхилення. Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. 
За – 17, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
У нас ще є поправка, пане Віталій, 1647. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, колеги. 
Я по цій правці буду передавати слово представникам, зокрема, асоціацій місцевого самоврядування. Зараз поясню. 
В нас насправді цим законопроектом дуже багато представників громад лякали. Ми протягом цієї роботи погодили майже всі моменти, які є компромісними, щоб, скажімо так, діяльність голів адміністрацій була домірною. 
В нас лишився один момент, який в нас не було... під час якого не було погодження в цьому процесі. Мова безпосередньо про правку 1647. Про що йде ця правка? Про те, що представники громад хочуть мати ще один запобіжник щодо того, що оскарження того чи іншого акту в суді, і саме предмет цього оскарження має бути вмотивованим, і він належить саме до зони відповідальності цього органу, а не регулюється іншими представниками.
Я зараз прошу надати слово, напевно, представникам асоціацій місцевого самоврядування, а після цього голосувати по цій правці, щоб вони довели свою позиції і в чому їх аргументи.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Прошу. Олександр Слобожан, прошу, вам слово. 

СЛОБОЖАН О.В. Доброго дня, шановні колеги! Дуже дякую за можливість. Насправді тривали робочі групи, була забезпечена інклюзія, в нас доволі жорсткі дискусії були. Ми дуже дякуємо і голові підкомітету пану Безгіну за забезпечення цієї інклюзії. Я поясню чому. Тому що вчора відбувся підкомітет і в нас була палка дискусія. І ми пропонуємо... Ми почули доводи експертів, почули доводи членів підкомітету, секретаріату підкомітету. 
В нас попередня редакція була доволі, я хочу це озвучити для об'єктивності, вона була виписана з Закону "Про прокуратуру", відповідно про уточнення положень. В чому суть? Що коли подається позов, має довести голова, що немає перехресних повноважень з цього питання, яке контролюється, у іншого органу. Наприклад, з питань контролю з праці, тому що в цьому законопроекті є теж  відсилочні норми до цього. 
Враховуючи ту дискусію, враховуючи пропозиції, ми пропонуємо уточнену редакцію, яка є більш коректною, на наш погляд, не є такою радикальною, яку ми пропонували, і я її хочу зачитати: що "орган, що здійснює забезпечення законності, набуває процесуальних повноважень сторони судового процесу виключно після підтвердження судом дотримання таким органом вимог частин першої, третьої статті 59 прим.2., частин другої, третьої статті 59 прим.5, частин першої, другої статті 59 прим.7 цього закону. Тобто це найкраще чітко конкретизує всі ключові умови для позову і для уникнення різночитань: предмет, уникнення дублювання, компетенції, рівень порушувальних актів, строки, обов'язки і вимоги.  Це для того, щоб не було в майбутньому, як на наш погляд, зайвих оскаржень від органу, який подав внаслідок здійснення нагляду за забезпеченням законності органів місцевого самоврядування, щоб не було додаткових підстав оскарження, що він не навів підтвердження про наявність у нього повноважень, які не дублюються з іншими органами. 
Це суттєве в цьому законопроекті. Ось тому ми просили би підтримати саме в такій, уточненій редакції. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Дякую.
Прошу вам слово, представляйтесь. Будь ласка, до мікрофону, вас не чутно. Ближче до мікрофону, будь ласка. Не працює. Пересядьте, будь ласка. 

_______________. Дійсно, редакцію було змінено, але... (Не чути) зауважень, що стосуються питань позовів, має бути внесено зміни не в цю частину, яку пропонують асоціації, а зміни до Кодексу адміністративного судочинства, там запропонована нова редакція статті 289-2. І в першій частині цієї статті встановлено, що має розглядати суд і які питання має перевіряти. 
Формулювання, яке пропонує асоціація, передбачає, що орган з забезпечення законності може користуватися правами позивача. Вибачте, а на якому етапі він може тоді подавати до суду? 
Тобто ми пропонуємо зміст правки АМУ перенести до першої частини статті 289, і оскільки в ній не можна посилатися на конкретні статті Закону про МДА і про місцеве самоврядування, там треба буде виписати формулювання, що компетенція органу, який звернувся з позовом не перетинається з компетенцією іншого органу, бо інші всі завдання, які перелічені в правці АМУ, вони вже в цій частині вказані. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Пане Віталію Безгін, прошу вашу позицію, щоб ми поставили на голосування. 

БЕЗГІН В.Ю. Та, дякую.
Дивіться, колеги, експерти, по-перше, ми цією правкою і вносимо в зміни в КАСУ, вносимо зміни в ту саму статтю 289. Просто позиція тут є в тому, щоб це в частину четверту, ви кажете про частину першу. 
Що стосується норми, про яку ви казали, що це може бути оскарження тільки в тій частині, що не є компетенцією інших органів, в нас такі норми йдуть наскрізно, крізь весь законопроект. 
Тому я не знаю, тут ще Роман піднімав руку чи… Я просто можу озвучити свою позицію. Я думаю, що ця правка, її підтримка – це ще більший баланс і компроміс інтересів між місцевим самоврядуванням та державною владою, вона дійсно відрізняється від редакції, що асоціації пропонували раніше. Там ми відверто говорили, що та редакція могла бути предметом затягування строку судового розгляду, фактично блокувала доведення законності чи незаконності. Дана редакція, я вважаю, прекрасний компроміс, і вважаю, що її варто підтримувати.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пане Романе. І переходимо до голосування. Дякую. Пан Роман не бажає виступити.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку 1647 про внесення змін до частини четвертої статті 280 прим. 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 15, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Шановні колеги, в нас ще три голосування - і ми завершуємо, по правкам. 
Ставлю на голосування правку 210 щодо можливості запровадження перехідного періоду для застосування заходів… (Шум у залі) заходів з забезпечення законності на районному рівні. 
Прошу, пане Віталій, щоб ми швиденько обговорили і рухалися далі.

БЕЗГІН В.Ю. Перепрошую, пане голово. Правка 2010. Поясню, в чому суть правки. Суть правки полягає в тому, що в нас… по-перше, одразу наголошу, це була одна з позицій органів місцевого самоврядування, що в нас персоніфікована відповідальність фактично, що саме голови адміністрацій здійснюють позов. 
Тепер в чому була пропозиція цієї норми перехідної. Були побоювання, що оскільки рівень компетенції, як правило, в РДА трошки нижче за рівень компетенції в ОДА, протягом перехідного періоду в 18 місяців РДА звертається безпосередньо до ОДА - і ОДА вже здійснює позов. Але після того, як підкомітет опрацьовував норми щодо застосування кадрового резерву і підготовки кадрів, ми  дійшли до того, що в нас перехідний період буде тривати більш ніж два роки. На моє переконання, даного строку достатньо, щоб підготувати людей необхідних компетенцій як на рівні обласному, так і на рівні субрегіональному. 
Тому в даній редакції законопроекту, що вже пропонується нами до другого читання, я вважаю, що дана норма не є необхідною, тому пропоную правку 10 відхилити. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
До обговорення є ще? Тобто дану правку ми ставимо на відхилення. 
Шановні колеги, якщо в нас нема надалі цього до обговорення, ставиться на голосування поправка 2010: щодо можливості запровадження перехідного періоду  для застосування заходів з забезпечення законності на районному рівні – на відхилення. Правильно, пане Віталію? Все. 
Прошу підтримати та проголосувати.  
За – 16, проти – 0, утрималися – 1. Рішення прийнято. 
Пане Віталію, в нас там ще правки на відхилення? Ви їх озвучите? Прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Да, безумовно. 
Дивіться, тут є ще одна правка, яку пані Тетяна Плачкова хоче поставити на врахування. Давайте її вислухаємо, а потім пакетом вже на відхилення всі інші. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Тетяна Плачкова, прошу, вам слово. 

ПЛАЧКОВА Т.М. Дякую дуже, колеги. 
Насправді, дійсно, дуже важливий законопроект, і нарешті ми вже дочекалися його розгляду в комітеті. Я б хотіла поставити на голосування, якщо можна, поправки 837, 1443, 849, 1456, вони просто пов'язані, стосовно…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Можна  ще раз  не так швидко, щоб ми..? 

ПЛАЧКОВА Т.М. 837, 1443, 849, 1456, і 853, і 1458. Вони стосуються того, яким чином можна висловити недовіру голові тієї чи іншої районної чи обласної адміністрації. 
Насправді сьогодні цим законопроектом передбачається, що недовіра може бути висловлена лише за результатами щорічного звітування і лише з мотивів неналежного виконання. Ми розуміємо, що таким чином є такий чіткий запобіжник того, що місцева рада не зможе це зробити, або дуже нешвидко це може бути зроблено. 
Також є зауваження, яке може бути виправлено поправкою 853, 1458, стосовно того, що можна буде висловити недовіру на позачерговій сесії, тому що ми знаємо, що, наприклад, районні ради збираються раз на місяць, або раз на три місяці, або раз взагалі там на чотири місяці. Тому, я впевнена, що ми маємо дати можливість районним радам і обласним радам висловлювати недовіру голові тієї чи іншої ради, якщо є на те відповідні рішення ради. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пане Віталій Безгін, прошу. 

БЕЗГІН В.Ю. Моя позиція, колеги, по-перше, коли ми кажемо про висловлення недовіри, треба казати, що ми по висловленню недовіри все ж таки збільшили опції. Тому що, коли зараз існує те, що в нас немає імперативу, то ми прописуємо, що якщо недовіра висловлюється двома третинами голосів, це автоматична відставка. Але, безумовно, правда полягає в тому, що ми регламентували процедуру. І тому, дійсно, не можна вночі буде зібрати засідання і вночі з політичних підстав звільнити того чи іншого голову адміністрації. Так, дійсно, є прив'язка до звіту про діяльність, на підставі якої можна ініціювати недовіру через неякісне виконання його обов'язків як представника виконавчого органу. 
Тому, на моє переконання, відходити назад, щоб в нас була практика політичних висловлювань недовіри, а не на підставі тих чи інших компетенцій, це було б неправильно. Тому моя думка, що ці правки не мають місця. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу позицію. 
Тетяна Михайлівна, ви наполягаєте на голосуванні? 

ПЛАЧКОВА Т.М. Так. 

_______________.  А можна уточнення? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу, да.   

_______________.  Тобто згідно напрацьованої редакції законопроекту з правками ми маємо чекати звіт голови адміністрації для того, щоб, можливо, висловити йому недовіру. Тобто він фактично один рік має імунітет, я правильно розумію чи ні? 

_______________. Кожен рік. Раз на рік…

_______________.  Тобто один раз тільки на рік ми рада того чи іншого району може висловити недовіру…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Вячеслав Рубльов.  

_______________. Як прописано? 

БЕЗГІН В.Ю. Прописано так, що недовіра висловлюється на підставі річного звіту. Пані Тетяна сказала, що вони збираються три-чотири рази на рік. Це означає, що раз на рік можна буде висловлювати недовіру. Це означає так, що кожного тижня не можна буде ставити питання про недовіру. Так, абсолютно. Тому що, колеги, якщо ми хочемо професійну держслужбу, з одного боку, то з політичних мотивів вночі збирати сесію, як це відбувається, і знімати того чи іншого голову адміністрації, це не є коректним.  Є звіт,  не задовольнив – на вихід. Нормально. Все інше - це, вибачте, зараз починається трошки втручання. (Шум у залі) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Вячеслав Рубльов, прошу. 

РУБЛЬОВ В.В. Шановні колеги,  дивіться, на сьогоднішній момент воно і так  є: коли є звіт голови, який є незадовільний,  потім висловлюється недовіра. 
Те, що голова звітується раз на рік, якщо він призначений, наприклад, там був посеред року і, грубо кажучи, рік пройшов календарний, і він за  нього звітується, він може вже в той момент і отримати недовіру. Але те, що це робиться на черговій, а не позачерговій сесії, мені здається, що це  нормальна норма. (Шум у залі) 
Давайте тоді просто звіт голови. Не щорічний, слово "щорічний" тоді викиньте. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Прошу, пане Віталій. 

БЕЗГІН В.Ю. Колеги, дивіться, ще один важливий момент. По-перше, ці правки враховані частково, давайте відверто. По-друге, колеги, ми кажемо про ці  норми по відношенню до нього, коли він є державним службовцем, тобто що вони набувають чинності з 2024 року, з його другої половини. І тому мають бути запобіжники. На ті дії, що є зараз, воно не поширюються, і одразу тих, хто працює з тими чи іншими радами. 
Тепер з приводу того, чи можна його за інший будь-який "беспредел" зняти, вибачте, так це можна зробити. Там є дисциплінарки, які передбачають… (Не чути) звільнення. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Віталій, давайте ближче до позицій. 

БЕЗГІН В.Ю. Я свою позицію озвучив. Позиція: залишити в редакції підкомітету, яка частково враховує ці правки. Поширювати запобіжники, які дозволяють звільнити з мотивів політичних, я не вважаю правильним. 
Що стосується, Вячеслав Рубльов озвучив, звіту, прибрати слово "щорічним", тоді все одно треба регламентувати - яким. Ну, не щорічним, а яким? Хто буде регламентувати подання звіту? 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Пане Віталію, я перепрошую, тоді дивіться, в даній правці…

БЕЗГІН В.Ю. Я не бачу алгоритму, як можна реалізувати прибрати слово "щорічний", щоб не зламати взагалі цю конструкцію, перепрошую. Тому моя позиція стала. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ваша пропозиція – дані правки відхилити. Вони враховані редакційно. 
Пані Тетяно Михайлівна, у вас… 

_______________.  Ми можемо дати ще про делеговані повноваження. Звіт про делеговані повноваження.  

ПЛАЧКОВА Т.М. Наскільки я зрозуміла правильно, звіт у будь-якому разі щорічний, тобто це не є звіт на вимогу, наприклад, тієї чи іншої ради, це звіт щорічний, тому фактично це неможливо буде зробити. І будь-яка районна чи обласна рада не зможе скористатись цим правом. 
Тому я все одно прошу, колеги, підтримати поправки повністю 837, 1443. Вони стосуються того, щоб можна було робити недовіру або висловлювати недовіру не тільки після щорічного звітування, вони не стосуються позачергової сесії. Це перша група поправок. 
849, 1456 – стосовно того, які виключають норми, що затягують і можуть фактично унеможливити висловлювання недовіри...

ГОЛОВУЮЧИЙ. 853-я, правильно? 

ПЛАЧКОВА Т.М. 837, 1443, 849, 1456, і 853, і 1458 якраз стосуються стосовно позачергової, чи можна, чи не можна це робити на позачерговій сесії. 
Дякую. 

_______________. Шановні депутати, дивіться, я маю особистий досвід. Ми виносили недовіру буквально недавно, це два тижні тому, і, ви знаєте, це був такий довгий процес, про це знає багато хто, це Корсунь-Шевченківський. І якщо ми приймемо зараз цю правку, то це розтягнеться до цієї каденції. 
Тому я вважаю, що депутатам місцевих рад видніше, коли потрібно виносити недовіру, тому що бони більш чітко знають, яка відбулася робота саме тим чи іншим головою. Якщо будемо виносити рішення, що по результату звіту раз на рік ми можемо йому винести недовіру, це абсолютно неправильно, я рахую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, зараз ми поставимо... Юрій Ганущак,  прошу.

ГАНУЩАК Ю.І. Насправді це одне із фундаментальних каменів цього закону – забезпечення неупередженості і саме державної позиції, саме державної позиції призначеного Президентом представника держави. І тому тут дуже ретельно вказується на те, що мають бути абсолютно об'єктивні підстави, які вказують на те, що немає політичного тиску. Об'єктивні підстави, які фіксуються, це тільки виконання бюджету, тільки виконання планів, по яких ідуть індикатори. Саме через це зафіксована ця позиція. 
Я прошу не плутати висловлення недовіри, яке здійснюється в міській раді, чи в раді громади, тому що там дійсно це політичне рішення, тому що мер, який очолює виконавчий орган ради, він безпосередньо виконує тільки повноваження самоврядування. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Юрію.   

ГАНУЩАК Ю.І. Тому там логіка в любий момент існує. Тут немає цієї логіки. Тому пропонується… 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Юрію. Дякую, пане Юрію. Я перепрошую, але дякую. 
Пані Тетяна, ви ще наполягаєте на своїй позиції? Знайшли редакцію? 

ПЛАЧКОВА Т.М. Знайшли. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Тому ми не ставимо на голосування вашу пропозицію. 
Пане Віталій, прошу вас озвучити. Тоді, пан Віталій, як голова підкомітету озвучте рішення, і нам треба проголосувати на відхилення блок правок, який в нас, є і перейти до голосування за закон, тому що нашим колегам треба вже…  
Прошу, пане Віталій, озвучте тоді. У кого мікрофон включений? 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Дивіться, я думаю, що ми знайшли компроміс. Пані Тетяни ми залишаємо правки в редакції, яку підтримав підкомітет. Та безпосередньо позиція, яка стосується звітування. У нас є думка про те, що звітування щодо, я наголошую, делегованих відповідною радою повноважень, тільки в сьомій частині, воно може відбуватися за вимогою більшості депутатів відповідної ради…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дві треті. 

БЕЗГІН В.Ю. … але не частіше… У нас дві третини для звільнення. Але не частіше одного разу на сесію. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Все, добре. Шановні колеги, дякую. (Шум у залі)
 Пані Тетяна буде тоді сьогодні…
Пан Віталій, я прошу на голосування поправки озвучити. 

ПЛАЧКОВА Т.М. Ні, цю треба на підтримку. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Тоді ставлю на голосування. Прошу підтримати дану пропозицію, яку озвучив Віталій Безгін, в редакції Тетяни Плачкової. Так? 

ПЛАЧКОВА Т.М. Так. 
Якщо є хвилина, я ще раз поясню. Тобто звітувати можуть керівники адміністрацій на вимогу більшості депутатів тієї чи іншої ради один раз за сесію. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Все, дякую.

ПЛАЧКОВА Т.М. А потім вже… 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Пані Тетяно, всі зрозуміли, дякую. 
Я дякую за консенсус, шановні колеги. 
Прошу поставити на голосування, прошу підтримати і проголосувати цю правку. 
За – 17, проти – 0, утрималися – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, пане Віталію, прошу озвучити… зачитати на голосування те, що ми на відхилення, пропозиції, правки, щоб ми зараз за них проголосували. Але під стенограму ми повинні це озвучити.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, колеги. 
Прошу проголосувати за відхилення 1481-ї пропозиції, номери: 2, 10, 14, 17, 18, 20, 22, 25, 32, 33, 35, 37, 38, 40, 45, 58, 59, 61, 62, 63, 65, 66, 67, 72, 79, 80, 82, 83, з 85 по 88, 90, з 94 по 97, 99, 100, зі 102 по 104, 106, 108, 113, 114, з 117 по 122, 124, від 126 до 130, 135, 136, 142, 144, 148… 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Пані Тетяна, ви поверніться, будь ласка, зараз буде голосування, а потім…  Буквально два голосування. Поверніться. 

БЕЗГІН В.Ю. З 150 по 163, 166, 171, 173, 176, 182, 183, 191, 193, від 195 до 200, 212, 214, 217, від 221 до 224, 226, від 227 до 230, 248, 250, 256, 259, від 261 до 264, 266, 267, від 269 до 275, 278, від 279 до 282, від 288 до 290, 292, 294, 296, 297, 299, 300, 303, 308, 309, від 311 до 313, від 316 до 318, 320, 323, від 324 до 329, від 331 до 335, 338, 339, від 341 до 343, 354, 355, 357, 358, 362, 364, 367, 372, 377, від 386 до 388, 393, 394, 398, 403, 405, 407, 408, 410, 412, 414, від 417 до 423, від 425 до 433, 434, 436, 437, 439, 443, 451, 453, 454, від 456 до 461, 464, 472, 475, 477, від 494 до 496, від 498 до 501, 503, 504, 506, 508, 510, 511, 513, 515, 517, 520, 525, 527, 528, 531, 538, 542, від 544 до 557, від 566 до 575, від 578 до 585, від 588 до 590, 599, 600, 602, 603, 607, 609, 611, 614, 615, 618, від 621 до 633, від 635 до 639, 641, від 653 до 683, від 685 до 692, 694, 695, 697, від 698 до 704, від 706 до 728, від 735 до 740, 742, 743, 746, 747, 749, від 751 до 753, від 756 до 760, від 762 до 767, від 770 до 772, 777, від 780 до 784, 786, 789, від 791 до 795, від 798 до 802, 804, 811, 813, 815, 817, 820, 821, 825, 827 829, 830, 832, від 834 до 836, 838, 839, 840, 841, 843, 844, 845, 846, 847, 848, 849, 854, 855, 856, 860, 861, 862, 863, 864, 867, 869, 870, від 872 до 876, від 880 до 885, 889, 890, 891, 893, 896, 898, 899, 907, 908, 911, від 915 до 919, 924, від 926 до 941, 945, 948, 949, 951, 957, 1520, 1522, від 1524 до 1526, 1528, 1529, 1531, від 1534 до 1538, від 1541 до 1544, від 1546 до 1564, від 1566 до 1584, від 1586 до 1596, від 1598 до 1627, від 1629 до 1646, 1651, від 1656 до 1662, від 1670 до 1677, 1680, 1695, 1697, 1699, від 1699 до 1749, 1751, 1754, 1760, 1767, від 1770 до 1796, 1798, 1799, від 1801 до 1803, від 1805 до 1810, від 1812 до 1839, від 1841 до 1855, від 1857 до 1864, 1866, 1869, 1871, від 1872 до 1883, 1885, 1886, від 1890 до 1898, від 1900 до 1909, від 1911 до 1936, від 1938 до 1940, від 1942 до 1953, від 1955 по 1962, 1965, 1966, 1969, 1971, 1972, 1975, від 1978 до 1986, від 1988 до 1994, від 1996 до 1999, 2001, 2002, 2005, 2006, 2007, 2009, 2015, 2020, 2021, 2022, 2023, 2026 і до... з 2027 до 2030 прохання відхилити. 
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Віталію, ви наш молодець. 
Шановні колеги, прошу поставити на відхилення пропозицію, озвучену Віталієм Безгіним. Я її повторювати не буду, ні. Ставлю на голосування  пропозицію про відхилення, озвучену Віталієм  Безгіним, без мого повторення. 
Прошу поставити на голосування. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 17, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, у нас ще бажає виступити Мінфін, і після того ми завершуємо обговорення. Ні, ще одне голосування, пані Тетяна. Зараз Мінфін свою хвилину використає згідно регламенту. 
Прошу, Макацарія Сергій. 

МАКАЦАРІЯ С.М. Дуже дякую, Андрій Андрійович, за надане слово. Макацарія Сергій, Міністерство фінансів України.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу. 

МАКАЦАРІЯ С.М. Я не до правок, а чисто концептуально. Пунктом 8 "Прикінцевих та перехідних положень" законопроекту доручається Кабміну протягом шести місяців з дня набуття чинності закону внести на розгляд Верховної Ради проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу в частині врегулювання розпорядників бюджетних коштів. 
Пунктами 4, 5 "Прикінцевих та перехідних положень" законопроекту встановлюється, що до внесення зазначених змін до кодексу, але не пізніше 1 січня 23-го року, в структуру місцевої адміністрації можуть включатись структурні підрозділи, які є розпорядниками бюджетних коштів. Після набуття чинності змін до закону, до Бюджетного кодексу структурні підрозділи…(Не чути) шляхом приєднання до апарату відповідних місцевих державних адміністрацій. 
Діючий кодекс, пункт 36 частини першої говорить, що місцевий фінансовий орган є установою, що відповідно до законодавства здійснює функції з складання, виконання місцевих бюджетів, контролю за витрачанням коштів розпорядниками бюджетних коштів, а також інші функції, пов'язані з управлінням коштами бюджету. 
З метою забезпечення виконання діючих норм у структурі місцевого органу, місцевої адміністрації утворені і діють місцеві фінансові органи як установа у статусі юридичної особи публічного права. Цими ми моментами лишаем їх юридичного права, і буде керівник місцевої адміністрації виконувати і виконавчу роботу, і контролюючу роботу відносно бюджетних коштів. Може бути тоді проблема з бюджетними запитами, зі складанням  бюджету. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам, пане Сергію. 
Я думаю, що, враховуючи той контроль, який вже поставили, проблем не буде, але треба буде якісно їх ставити, ці запити. Дякую.

МАКАЦАРІЯ С.М. Ми це писали в експертному висновку в листопаді місяці ще минулого року. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу позицію, ми дослухались.

МАКАЦАРІЯ С.М. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу, пан Віталій. І переходимо до голосування. 

БЕЗГІН В.Ю. Я просто відкоментую, про що мова. Дивіться, мова ж про відокремлені підрозділи, і безпосередньо те, що після перехідного періоду ми, навпаки, зводимо велику кількість юридичних осіб в одну, але там перехідний період законом прописаний не пізніше 1 січня 2023 року. Це означає, що перехідний період у нас де-факто півтора роки. 
Дійсно, там є зобов'язання щодо регулювання: внести протягом півроку законодавчий акт. Але, колеги, по-перше, це погоджено, по-друге, перепрошую, але це позиція Кабінету Міністрів України, і саме за їх ініціативою ми вносили відповідні правки. Тому зараз позиція Мінфіну мені не зовсім зрозуміла. 
  
ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Шановні колеги, ми завершили з вами обговорення. Є пропозиція рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в другому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" та деяких інших законодавчих актів України щодо реформування територіальної організації виконавчої влади в Україні (реєстраційний номер 4298) прийняти в другому читанні та в цілому. Комітет доручив підкомітету з питань адміністративно-територіального устрою спільно з секретаріатом комітету за наслідками прийняття комітетом рішень здійснити корегування порівняльної таблиці законопроекту за реєстраційним номером 4298 для його внесення на розгляд Верховної Ради України в другому читанні. 
У разі прийняття проекту Закону за реєстраційним номером 4298 в другому читанні та в цілому парламенту пропонується доручити комітету при підготовці тексту прийнятого закону для підпису Головою Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України його техніко-юридичне доопрацювання. Доповідачем від комітету при розгляді даного питання на пленарному засіданні Верховної Ради України визначити народного депутата Віталія Безгіна. Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. 
За – 17, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, ми переходимо в розділ "Різне". 
Перше. Шановні колеги, до комітету надійшов лист від Всеукраїнської асоціації органів місцевого самоврядування "Асоціація міст України" із запрошенням членів комітету взяти участь у Дні діалогу "Місцевий економічний розвиток", який відбудеться 29 липня 2021 року в місті Одеса в рамках ХVI Українського муніципального форуму. На заході планується обговорити проблемні питання щодо розвитку місцевого самоврядування, удосконалення законодавчої бази, роз'яснення конкретних проблем забезпечення життєдіяльності територіальних громад. Прошу розглянути можливість участі в даному заході.
Колеги, до вашої уваги надано відомості про вашу участь у засіданнях комітету за період п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання. Прошу ознайомитись і взяти інформацію до відома.
В нас було запитання, пан Віталій Безгін просив в "Різному" і Роман Лозинський. Прошу, хто готовий? І пані… Будь ласка, пані Аліна. Хто перший буде? 
Аліна Леонідівна, прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, я постараюсь дуже швидко. Хочу вам коротко прозвітувати про роботу підкомітету з питань виборів, референдумів, інших форм безпосередньої демократії. В нас на сьогодні перебувають на контролі окремі клопотання про призначення позачергових виборів. Конкретніше, це Кубейська сільська рада Болградського району Одеської області про призначення позачергових виборів Кубейського сільського голови; про призначення позачергових виборів Білозерського селищного голови Херсонського району Херсонської області; і питання про призначення позачергових виборів Корсунь-Шевченківського міського голови. 
В цих всіх містах повноваження міських голів  були припинені достроково за рішеннями відповідних рад, і ці рішення на сьогодні оскаржуються головами в судовому порядку. 
Тому інформую, що підкомітет обов'язково повернеться до розгляду цих клопотань після завершення всіх судових процесів. Тобто зради ніякої немає, ми чекаємо на рішення нашої Феміди. 
Також у підкомітеті продовжує перебувати на контролі клопотання Прилуцького міського голови Чернігівської області про призначення позачергових виборів депутатів Прилуцької міської ради у зв'язку з наявністю підстав дострокового припинення повноважень ради, які передбачені пунктом 2 частини першої статті 79 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", а саме: сесії ради не проводяться без поважних причин у строки, встановлені законом, і рада не вирішує питання, віднесені до її відома. 
Я хочу прошу вас проінформувати, що комітет звернувся до голови Чернігівської обласної державної адміністрації з проханням вивчити ситуацію, яка склалася в Прилуцькій міській раді, поінформувати комітет про результати вивчення і надати пропозиції для розгляду порушеного прилуцьким міським головою питання. Сьогодні комітетом отримано відповідь від голови ОДА, і ОДА вбачає доцільність призначення позачергових виборів Прилуцької міської ради. Проте в листі Чернігівської ОДА  не береться до уваги факт наявності справ, які розглядаються в судах за позовом депутата відповідної міської ради, тому підкомітет вважає за доцільне дочекатися результатів розгляду відповідних справ. 
Також я вам хочу повідомити, що на розгляд комітету надійшла Постанова Центральної виборчої комісії від 9 червня 2021 року про звернення до Верховної Ради  України та Кабінету Міністрів України щодо забезпечення фінансування позачергових та перших місцевих виборів, а також проміжних виборів народних депутатів України в одномандатних виборчих округах 184 та 197. За наслідками розгляду цієї постанови наш комітет звернувся і до КМУ і до Комітету з питань бюджету з проханням при підготовці законопроекту про внесення змін до Закону України про Державний бюджет передбачити збільшення видатків за бюджетною програмою "Субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на проведення виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" і за бюджетною програмою "Проведення виборів народних депутатів України". Вчора, наскільки мені відомо, вже відбулося засідання комітету і ці пропозиції були бюджетним комітетом підтримані, тому чекаємо ще на дії Кабінету Міністрів відповідні. 
І, колеги, останнє питання. Я дуже коротко, але воно дуже важливе. Знову ж таки до нас звернулася Центральна виборча комісія з Постановою номер 229, і це було прохання вжити заходи, спрямовані на законодавче врегулювання порядку вирішення Центральною виборчою комісією питання можливості проведення виборів до органів місцевого самоврядування в разі встановлення неможливості забезпечити підготовку та проведення місцевих виборів відповідно до положень Виборчого кодексу на окремих територіях та критеріїв для ухвалення такого рішення. 
Як ви знаєте, в нас є рішення шостого апеляційного адміністративного суду, в якому постанови ЦВК визнані такими, які суперечать і Конституції України, і Виборчому кодексу. І також звернено увагу, що Законом про ВЦА не визначено ні порядку встановлення обставин, які унеможливлюють проведення місцевих виборів, ні переліку інформації, необхідної для прийняття відповідного висновку. 
Ми зі своєї сторони Центральній виборчій комісії відповідь надіслали. І вас хочу поінформувати, що насправді підкомітетом з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії здійснюється робота з розробки відповідного законопроекту, який надасть можливість унормувати вищезазначені питання. 
У нас є розуміння необхідності здійснення подальших кроків. І ми розробили вже законопроект, який дасть змогу чітко визначити критерії, за якими би вибори на відповідних територіях або призначалися, або не призначалися. 
Отака ситуація на сьогодні в нашому підкомітеті. Готова до додаткових запитань. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам, Аліна Леонідівна, за інформування, за роботу підкомітету. 
Роман Лозинський. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, шановні члени комітету, які ще залишились, так само, як і пані Аліна, я інформую про надзвичайно важливе звернення депутата місцевої ради, скероване на наш комітет, і скероване також мені особисто. Цей пан депутат – це Степан Бліх з Миколаївської міської ради Львівської області. В своєму зверненні він дуже чітко викладає інформацію про засідання 12-ї сесії Миколаївської міської ради, розгляд питання щодо конкурсної комісії і створення конкурсної комісії на заміщення посади директора комунального некомерційного підприємства "Миколаївська міська лікарня" Миколаївської міської ради, де він в межах норм Постанови Кабінету Міністрів №1094 від 27 грудня 2017 року вніс свою кандидатуру в конкурсну комісію. В межах законів України мав можливість скористатися своїми безпосередніми правами як депутат місцевої ради, натомість головуючий, міський голова ще до закінчення терміну подачі заяв, який був визначений вищевказаною постановою, вже скерував кандидатури, тобто позбавив його де-факто свого права, яким він мав скористатися на рівних умовах з іншими суб'єктами процесу. 
В мене буде пропозиція. Комітет завжди скеровує якісні, фахові і вчасні звернення і відповіді на ті звернення, які надходили, скоординувати тут роботу і спільно дати відповідь. Можливо, як один із варіантів - скерувати в регламентний комітет місцевої ради відповідне звернення від нашого комітету. 
Дякую, пане голово.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Роман Михайлович.
Я думаю, що ми вивчимо і з вами скоригуємо відповідь на даний запит. 
Пан Аліксійчук.

АЛІКСІЙЧУК О.В. Дякую, пане голово. Дякую, Віталій Юрійович.
До мене надійшло звернення керівника Рівненського центру надання адміністративних послуг про те, що проти неї на даний момент вчиняються певні дії щодо її звільнення, основані просто на політичних якихось мотивах. Оскільки даний Центр надання адміністративних послуг входить в десятку найкращих в Україні по показниках, а керівник асоціації ЦНАПів України теж в свою чергу високо оцінює даного керівника, мому є така пропозиція: направити звернення від комітету стосовно роз'яснення таких політично вмотивованих рішень і, можливо, на наступне засідання комітету запросити по даному питанню міського голову, який на сьогоднішній день робить тиск на даного керівника.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Ви підготуєте звернення, підготуєте матеріали з секретаріатом, для того щоб у нас була позиція для запрошення. Дякую.
Пан Віталій Безгін.

БЕЗГІН В.Ю. Я додам по цій темі. Дивіться, оскільки до мене звертаються так само громадяни, що ми маємо? Ми маємо те, що ми розуміємо, що ЦНАПи є однією з основ реформи децентралізації, бо саме там отримують послуги громадяни. В даному випадку ми маємо ознаки чітко політично вмотивованого тиску, коли в ЦНАПи намагаються вмішувати політику. 
Безумовно, треба підтримувати пропозицію Олександра по зверненню. Більше того, якщо на звернення ми отримуємо відписку, чи подібна політизація управлінських процесів буде тривати, я переконаний, що в межах парламентського контролю ми маємо викликати міського голову Рівного, щоб безпосередньо проговорити тут публічно, перед камерами цю ситуацію.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні народні депутати, ще є заяви, оголошення? 
Олександр Слобожан. 

СЛОБОЖАН О.В. Шановні колеги, Андрій Андрійович, справа в тому, що сьогодні, на погляд органів місцевого самоврядування, відбулося історичне засідання комітету, тому що два законопроекти… я працюю в асоціації 15 років і до цих законопроектів не доходила справа. Тому я хочу подякувати від імені Асоціації міст комітету, профільним головам підкомітетів, всім членам комітету, і експертам, і представникам інших асоціацій за те, що нам вдалося по таким поправкам знайти компроміс. 
Та зачитана історія кількості поправок – це історія розгляду, будемо так казати, контролю і нагляду, побоювань, і саме головне, що не було озвучено, один із моментів, ми багато їздимо по регіонах, ви з нами багато їздите, і приїдете в Одесу, я вам дуже дякую, що озвучили сьогодні ці речі, і відбувалася міфотворчість про те, що МДА може запрошувати документи від фізичних осіб, юридичних, це все почищено. Наприклад,  у нас по рішенню правління всі сім пунктів із семи, вони враховані. 
Тому я ще раз хочу висловити подяку. І сподіваюся, що ми будемо так і надалі знаходити компроміси. І за законопроект про регіональну політику, і за законопроект про місцеві державні адміністрації, і пані Безгіну, і пану Рубльову, і вам як голові комітету, і всім членам. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре. Теж дякуємо вам, що ви як голова асоціації займаєте конструктивну позицію, долучаєте комітет до поїздок по регіонам, створюєте деякі моменти, які дають можливість обговорити ті проблемні питання, а також знайти конструктивні рішення, а не просто вчиняти галас з нерозумінням питання. Дякую за фаховість і за ваше розуміння питання. 
Прошу, вам слово. І ми на цьому завершуємо. 

АБРАМ'ЮК І.С. Ігор Абрам'юк, директор з розвитку Всеукраїнської асоціації громад. 
Наразі вже колега сказав, я теж хочу подякувати за ці два важливих закони і комітету, і, в принципі, всім, хто долучався, ми теж намагалися брати участь у роботі. І ми вже комунікуємо нашим громадам, що закон, зміни до Закону "Про місцеві державні адміністрації" буде ухвалено, що їм не  треба боятися, а, навпаки, що ці зміни на користь місцевому самоврядуванню. Я думаю, що і в понеділок на наших загальних зборах асоціації, на які теж запрошено і членів комітету, ми вже маємо, що сказати нашим членам, про те, як законодавці рухаються в бік місцевого самоврядування. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
У нас ще є експерт Юрій Ганущак, який дуже просить слово. Ми не можемо відмовити, тому що…

ГАНУЩАК Ю.І. Дуже прошу чому. Ви будете пам'ятати, це історичний день, оце після 3650, коли затвердили адмінтерустрій, це друга подія, яка реально ставить наступний етап в реформі територіальної організації влади. Бо насправді адмінтерустрій – це пазли, а наповнення цих пазлів – це органи публічної влади, які мають робити свою роботу. І ми зробили зараз дуже важливий крок, який багато хто ще навіть не усвідомлює. Тому дуже дякую вам, раз. А до питання по фінуправлінню, обласних фінуправлінь, районних не жалко, треба буде ще вернутися. Я як розробник Бюджетного кодексу, я зараз не знаю як вийти з цього положення, там не так просто. Вибачайте.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякуємо вам. 
Я впевнений, що ми обов'язково  знайдемо вихід. 
Олена Олексіївна, ви ще хотіли сказати щось? Прошу. 

ШУЛЯК О.О. Да, я хотіла спитати. В нас сьогодні останній день подачі правок до 56…(Не чути)
  
ГОЛОВУЮЧИЙ.  Завтра.  Включіть мікрофон, будь ласка. 

ШУЛЯК О.О. Враховуючи напружений графік, можливо, нам потрібно сьогодні створити робочу групу, яка вже почне працювати відповідно з п'ятниці, опрацьовувати… 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  А у вас же є група, там де ви керуєте. Якраз не треба створювати. 

ШУЛЯК О.О. Не будемо ми її розширювати? 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  А для чого? Вона вже є, ви є там голова. Ми продовжуємо в рамках тієї групи… 

ШУЛЯК О.О. Ну добре, так можна. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ну, зараз уже ми в "Різному", не можемо за це проголосувати. Але ця група є, і ми за неї… ви далі в ній продовжуєте реформу ту, яку ми позначили з вами як… 
Шановні колеги,  ящиро вдячний всім за роботу, за те, що знайшли час. В цій сесії, мабуть, в нас крайнє засідання, хоча ми не закриваємо, скажімо так, продовжуємо наші комітети. Але на сьогодні оголошую засідання комітету закритим. Дякую всім за якісну роботу.