СТЕНОГРАМА 
засідання Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування 
17 лютого 2021 року
Веде засідання голова Комітету КЛОЧКО А.А. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Доброго дня, шановні колеги! Ми з вами розпочинаємо. Перепрошую за запізнення. 
До складу нашого комітету входить 27 народних депутатів. У відповідності до статті 44 Закону України про комітети засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутні більше половини від затвердженого Верховною Радою України складу його членів. 
Прошу, пані Олена доєдналася. Шановні колеги, прошу зареєструватися, щоб побачити, скільки нас є. 
На засіданні присутні зараз 19 народних депутатів, засідання комітету є повноважним. Розпочинаємо наше засідання. 
Шановні колеги, пропонується прийняти порядок денний за основу. Прошу підтримати і проголосувати. 
Не працює система? Якщо не спрацює система, я прошу піднімати руку, щоб додали ваш голос. 
Ваш голос, Олег Андрійович? "За"? Добре. М'ялик.  22. 
22 – за, проти – 0, утрималися – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги,  перед тим, як ми перейдемо до розгляду… до голосування за проект порядку денного в цілому, звертаю вашу увагу, що до комітету надійшла велика кількість зауважень до проекту Постанови про посвідчення і нагрудний знак депутата місцевої ради (реєстраційний номер 4453) як від Головного науково-експертного управління, так і від наукових установ та асоціацій, органів місцевого самоврядування. 
Так всі вказані інституції, попри підтримки ідеї щодо необхідності оновлення правового регулювання видачі посвідчень і нагрудних знаків депутатів місцевих рад, зауважують, що проект потребує значного техніко-юридичного доопрацювання, не містить фінансово-економічного обґрунтування, потребує доопрацювання в частині визнання чинних постанов та посвідчення і нагрудний знак депутата місцевої ради такими, що втратили чинність, деталізації щодо порядку використання терміну дії, форми виготовлення, наведення інформації посвідчень і нагрудних знаків депутатів місцевих рад тощо. До того ж вказаний проект викликає сумніви щодо його відповідності Конституції України. Адже виходячи із статті 85 Конституції, повноваження Верховної Ради України вичерпно визначені Основним Законом і не передбачають затвердження парламентом зразки посвідчень і нагрудних знаків депутата місцевої ради та положення про них. 
З огляду на зазначене та враховуючи вимоги частини другої статті 94 Регламенту Верховної Ради України, відповідно до якої ми можемо отримати висновок комітету, до предмета відання якого належать питання конституційного права, пропоную відкласти розгляд проекту Постанови про отримання висновку Комітету з питань правової політики щодо його відповідності Конституції України. Прошу підтримати мою пропозицію. 
Якщо є зауваження...

РУДИК С.Я. (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я надам вам слово. Зараз ми обговорюємо порядок денний, пане Сергію. Дякую, ми до вас звернемось. 
Шановні колеги, шановні члени комітету, є пропозиції до порядку денного? Якщо немає, пропонується прийняти порядок денний в цілому з урахуванням моєї пропозиції. 
Прошу підтримати і проголосувати. У всіх спрацювала система, шановні колеги? 
За – 20, проти – 0, утримались – 2. Рішення прийнято.
Колеги, всі проекти і супроводжувальні документи були завчасно завантажені у систему "Електронний комітет", і ви мали змогу з ними ознайомитись. 
Переходимо до першого питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до статті 46 Житлового кодексу Української РСР…

РУДИК С.Я.  (Не чути) 
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Сергію, дякую. У нас не кричать на комітеті. Я надам вам слово. Будь ласка, пане Сергію.

РУДИК С.Я.  Так ви зняли з розгляду питання. Яким чином?!

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я вас дуже прошу не галасувати, я зараз надам вам питання. Зараз ми пройдемо…

РУДИК С.Я. Зовсім інше питання зараз розглядаємо.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Сергію, дякую вам за розуміння. Я зараз надам вам слово.

РУДИК С.Я.  …що озвучена інформація голови комітету не відповідає дійсності.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Сергію.

РУДИК С.Я. Вчора профільний підкомітет схвалив рішення рекомендувати…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Сергію, що у вас дуже гарний голос. Пане Сергію, дякую вам за вашу позицію. Якщо ви не хочете взяти окремо ваше слово, дякую за те, що ви галасуєте. Пане Сергію, дякую вам. У нас на комітеті… 

РУДИК С.Я.  (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам, дякую за те, що ви щиро відстоюєте свою позицію. Але так у нас…

РУДИК С.Я.  Я відстоюю позицію багатьох людей! Тому що зараз це питання…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

РУДИК С.Я. Це питання регулюється постановою президії Верховної Ради УРСР 89-го року. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Будь ласка, не галасуйте, пане Сергію. Дякую вам. 

РУДИК С.Я. …А не чекати, поки це внесе інший депутат. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам. 
Пане Сергію, ми не намагаємось, щоб ви нас любили. Ви, будь ласка, виконуйте ті депутатські повноваження, які на вас… Так само і ми виконуємо повноваження депутатські, а також комітетські. Дякую. Ви зриваєте комітет, пане Сергію. 
Дякую вам. До побачення. Сергію, дякую. Дякую вам. 
Отже, шановні колеги, ми переходимо до проекту Закону про внесення змін до статті 46 Житлового кодексу Української РСР щодо позачергового забезпечення житлом осіб, які взяті ні облік до 01 січня 1993 року та проживають у житлі тимчасового призначення (реєстраційний номер 2443) (друге читання). 
Надаю слово голові підкомітету Літвінову Олександру Миколайовичу та прошу сповістити рішення підкомітету. Прошу, вам слово. 

ЛІТВІНОВ О.М. Дякую, Андрій Андрійович. 
Шановний головуючий, шановні колеги, шановні запрошенні, на засіданні підкомітету з питань житлової політики та житлового господарства 28 січня поточного року були розглянуті пропозиції і поправки суб'єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону України про внесення змін до статті 46 Житлового кодексу Української РСР щодо позачергового забезпечення житлом осіб, які взяті ні облік до 01 січня 1993 року та проживають у житлі тимчасового призначення (реєстраційний номер 2443) (друге читання).
Представлена порівняльна таблиця законопроекту містить 19 поправок, що надійшли від 11 суб'єктів права законодавчої ініціативи, з них 4 поправки напрацьовано членами вказаного підкомітету та включено в таблицю за наслідками доопрацювання законопроекту в підкомітеті.
Щодо врахування поправок хочу проінформувати, що враховано три
 пропозиції – це поправка 5, 8, 12. Враховано частково сім пропозицій – це поправки 2, 3, 4, 14, 15, 16, 18. Врахована редакційно одна пропозиція – це поправка номер 13 і відхилено вісім пропозицій. Це поправки 1, 6, 7, 9, 10, 11, 17 та 19. Поправки 6, 7, 19  відхилені, як такі, що не відповідають положенням статті 116 Регламенту Верховної Ради України. 
Загалом в ході підготовки законопроекту до другого читання збережена концепція ухваленої в першому читанні редакції, якою передбачається врегулювати питання щодо розширення переліку категорій осіб, які користуються правом на отримання житла поза чергою. 
Але підкомітет пропонує врахувати редакційну поправку щодо назви законопроекту та викласти її в такій редакції: Проект Закону України про внесення саме слова "змін" на слово "зміни" до статті 46 Житлового кодексу Української РСР щодо позачергового забезпечення житлом осіб, які взяті на облік до 1 січня 1993 року та проживають у житлі тимчасового призначення. 
Отже, підкомітетом з питань житлової політики та житлового господарства за наслідками доопрацювання законопроекту до другого читання вирішено запропонувати комітету розглянути порівняльну таблицю до проекту Закону України за реєстраційним номером 2443 та рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України за наслідками розгляду законопроекту прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. У разі схвалення комітетом порівняльної таблиці законопроекту доручити підкомітету з питань житлової політики та житлового господарства і секретаріату комітету здійснити його техніко-юридичне та редакційне доопрацювання. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександре Миколайовичу.
Шановні колеги, є бажання виступити ще з даного питання? Якщо немає, то ставлю на голосування поправки 1, 6, 7, 9, 10, 11, 17 та 19 та пропоную їх відповідно до рішення підкомітету відхилити. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 20, проти – 0, утримались – 2. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, є пропозиція рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в другому читанні проект за реєстраційним номером 2443 прийняти в другому читанні та в цілому. Доповідачем з цього питання від комітету при розгляді питання визначено народного депутата України Олександра Літвінова. 
Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 20, проти – 0, утрималися – 2. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного –  це питання про створення робочої групи комітету з розробки проекту Закону України щодо реформування сфери поховання та демонополізації ринку ритуальних послуг. 
Колеги, згідно плану законопроектної роботи Верховної Ради  України на 2021 рік ми маємо напрацювати проект Закону України щодо реформування сфери поховання та демонополізації ринку ритуальних послуг пропоную створити в комітеті відповідну робочу групу з його розробки. 
Чи бажають виступити члени комітету? Прошу, Олександр Качура. 

КАЧУРА О.А. Шановний голово, колеги! Прошу мене долучити до цієї робочої групи для напрацювання відповідного законопроекту. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Ганна Бондар, голова підкомітету, прошу. 

БОНДАР Г.В. Прошу долучити мене до робочої групи як голову підкомітету, у віданні якого є саме це питання. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Андрій Стріхарський. 
Якщо ви просите долучитися, будь ласка, лист на мене через СЕДО, підписуєте, і ми долучаємо. Добре? Але врахуємо. 
Андрій Стріхарський, прошу. 

СТРІХАРСЬКИЙ А.П. Я коротко виступлю. 
Шановний пане голово, шановні колеги! Ситуація в галузі поховання та надання ритуальних послуг містить низку проблемних питань, спричинених, в тому числі, і недосконалістю законодавства. Тому я, безумовно, підтримую створення відповідної робочої групи. 
На мою думку, в законопроекті  мають бути відображені дієві шляхи розв'язання ключових проблем в даній сфері, а саме нестача місць для поховання у зв'язку з обмеженістю земельних ресурсів, популяризація альтернативних видів поховань, такі як кремація, біопоховання у відповідності до європейського досвіду, створення здорового конкурентного середовища серед суб'єктів господарювання, які надають послуги у сфері ритуальних послуг, забезпечення можливості громадян отримати якісні ритуальні послуги за економічно обґрунтованими цінами, залучення інвестицій для будівництва крематоріїв з наданням інвесторам права їх подальшої експлуатації з дотриманням усіх вимог. 
Окрім цього, потребує вдосконалення організація проведення поховання померлих та якості надання похоронних послуг, забезпечення поховання одиноких осіб, а також забезпечення належно виділених коштів, необхідних для благоустрою міст поховань, їх охорони, збереження та запобігання руйнування, осквернення могил. Сподіваюсь, що розробка та подальша реалізація законопроекту дозволить вирішити усі основні проблеми шляхом їх реформування, надавши можливість уникнути тяжких наслідків як для економіки країни, так і навколишнього середовища.
Тому, пане голово, прошу підтримати моє включення до складу відповідної робочої групи та надіюся, що підтримають мої колеги. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Андрій Петрович. Так само письмово через СЕДО, будь ласка, звернення, і все буде.
Шановні колеги, ще бажаючі виступити є? Запрошені, можливо, бажають виступити? 
Шановні колеги, ми завершили обговорення. Тому є пропозиція створити робочу групу Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування з розробки проекту Закону України щодо реформування сфери поховання та демонополізації ринку ритуальних послуг. Призначити співголовами робочої групи народних депутатів України Ганну Бондар, Андрія Стріхарського і Андрія Клочка. Доручити співголовам робочої групи сформувати її персональний склад, надавши право у разі необхідності вносити зміни до її складу. Залучити до участі в роботі робочої групи народних депутатів України, представників Апарату Верховної Ради України, Офісу Президента України, Секретаріату Кабінету Міністрів України, центральних органів виконавчої влади, а також асоціацію об'єднань неурядових організацій, наукових експертів у сфері житлової політики. Контроль за виконанням даного рішення комітету покласти на народного депутата України секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. 
За – 21, проти – 0, утримались – 1.  Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання порядку денного. Про розклад засідань Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування у березні 2021 року.
Шановні колеги, ви ознайомились з проектом розгляду засідань на березень. Чи є пропозиції в когось ще додаткові?
Якщо пропозицій немає, тоді є пропозиція від мене затвердити розклад засідань комітету на березень…

_______________. Пане голово!

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу.

_______________. Є пропозиція. Слухайте, у нас ту з'ясувалось, що перетинається 25-го дві події – круглий стіл про місцеве самоврядування, і має бути Рада регіонального розвитку в якомусь складі. І відповідно у нас переноситься цей круглий стіл, виглядає, що на 1 березня. І в нас зараз на 3 березня стоїть презентація вже на комітеті Закону про місцеве самоврядування. Було б насправді краще трохи відкласти, бо за результатами круглого столу можуть бути якісь зміни, і ми тоді зможемо і встигнемо їх внести.
Тому, якщо можливо, давайте перенесемо.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Я думаю, може, не 25-го, може, раніше ми розглянемо, тому що там дійсно є, де задіяні всі експерти, які будуть потрібні. Я думаю, що ми з вами вирішимо, розмістимо в чаті комітету і погодимо, і в "Різному" ще проговоримо.
Олександр Сергійович Корнієнко, прошу.

КОРНІЄНКО О.С. Є пропозиція додати на 17 число відразу про парламентську службу нашу. Шановний законопроект, гаряче підтримуваний всіма.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Парламентську службу?

КОРНІЄНКО О.С. Да, на 17 березня. До того часу ми опрацюємо якраз численні правки.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Без питань, будь ласка, ми тоді з вашою пропозицією погодимось.

КОРНІЄНКО О.С. …багатьох суб'єктів та їх помічників.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, тоді пропозиція затвердити розклад засідань комітету у березні 2021 року з урахуванням пропозиції Олександра Корнієнка. Головам підкомітетів забезпечити підготовку питань, передбачених цим розкладом, до розгляду на засідання комітету. Контроль за виконанням цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Прошу підтримати і проголосувати.                      
За – 21, проти – 0, утрималися – 1. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, у всіх спрацювала система, я перепрошую? Добре.
Переходимо до наступного питання порядку денного – про обговорення та затвердження рішення комітету щодо інформації Державної служби України з надзвичайних ситуацій та Державної архітектурно-будівельної інспекції України з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки (за наслідками спільного засідання  Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування і Комітету з питань правоохоронної діяльності, яке відбулося 05 лютого 2021 року).
Колеги, у нас з вами відбулося спільне засідання з Комітетом з питань правоохоронної діяльності. Засідання було саме з даного питання. Вам для розгляду запропонований проект рішення, яке ми маємо з вами схвалити. Якщо члени комітету бажають виступити, прошу, будь ласка. Ми вчора обговорювали на підкомітеті, але якщо є ще бажаючі додати щось, будь ласка. Якщо ні, тоді запрошені. 
Олена Олексіївна Шуляк, прошу, вам слово.

ШУЛЯК О.О. Дякую. Дякую за можливість сказати. 
Я, колеги, вчора була, підключалася з відеозв'язком до обговорення. Я хотіла би звернути вашу увагу, що в цьому, в рішенні нашого підкомітету ми даємо рекомендації внести зміни до ключових, до базових законопроектів, які регулюють містобудівну діяльність в Україні, і надаємо певні широкі повноваження органам ДСНС робити там певні експертні звіти і приймати безпосередньо участь у введенні в експлуатацію. 
І, знаєте, ми це робимо так як уже такий обов'язок – внести зміни до законодавства. Я б все ж таки хотіла, щоб ми рекомендували зробити більш широкий публічний діалог і це питання дуже широко обговорити, тому що на сьогодні я, ми всі хочемо певної дерегуляції процесів в сфері будівництва і наша така рекомендація може, навпаки, привести до того, що дерегуляційні процеси будуть знижені і приведуть до негативних наслідків.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Дмитро Микиша, прошу, вам слово.

МИКИША Д. С. Дякую.
Я тоді на спільному засіданні комітетів звертав увагу, що в першу чергу це, на мою думку, в першу чергу це проблема з кадрами, які трактують собі закони, які наразі є, на свою користь, можливо, десь що виконують, щось не виконують. І в цій постанові якраз чи в рішенні від комітету  і комітетам, які ми зараз будемо надавати, я, мабуть би, звернув увагу в першу чергу, щоб саме ці підрозділи надали нам свої пропозиції, що необхідно вдосконалити, а не ми їм вирішуємо питання, що їм необхідно, якому де комітету прийняти і внести відповідні зміни до відповідних законопроектів.
В першу чергу я хотів би почути саме від цих підрозділів, від ДСНС і ДАБІ, що їм необхідно для того, щоб вони якісно, ефективно і продуктивно виконували свої обов'язки, які є наразі, і чого їм ще не вистачає. Щоб ми знову не почули через два тижні, через два місяці, через півроку, що ви прийняли якісь зміни, і нам знову не вистачає якихось обов'язків, повноважень і ми це не можемо зробити.  В першу чергу, що я хотів від них почути, саме ті зміни, які необхідно, на їх думку, внести відповідно в законодавчу базу, щоб вони працювали ефективно і на користь громадян України.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Народні депутати, всі висказались з цього питання? Антон Юрійович Геращенко, прошу, вам. 

ГЕРАЩЕНКО А.Ю. Шановні народні депутати, я підтримую думку, попередньо висказану народними депутатами України, про те, що дуже важливо під час розгляду питань, чому в нас продовжуються деякі техногенні катастрофи. Зрозумійте, що є за 20 років напрямування реформи дерегуляції підприємницької діяльності. 10 років тому в ДСНС було забрано право контролювати питання проектів на етапі їх проектування і на етапі здачі в експлуатацію на предмет додержання пожежного нагляду. Це право було передано повністю архітекторам і місцевим владам для того, щоб контролювати якість того, як проектуються ті чи інші будинки. 
Ми, знаєте, нас звинувачують часто в МВС, що ми на себе натягуємо одеяло повноважень, але в цьому випадку ми зовсім не хочемо на себе брати ці повноваження під час проектування та здачі в експлуатацію. Краще провести перевірку те, як на сьогодні архітектурні бюро використовують і дотримуються правил норм проектів при проектуванні.
 Задумка була ж така, що якщо проектується якийсь об'єкт, то архітектори проектують правильно, підприємці будують правильно, а ДАБІ контролює виконання норм та правил. А ми вже після того, коли об'єкт вже зданий в експлуатацію, виходимо на перевірки і встановлюємо, чи цей об'єкт експлуатується правильно, чи ні. Тому нам ці повноваження, які ви пропонуєте в рішенні, нам не потрібні. 
І можу сказати наступне, що щодо підсилення перевірок. Ми зараз готуємо законопроект, який винесемо на ваш комітет, щоб ми пішли через європейські шляхи, через страхування об'єктів комерційної нерухомості і таке інше. Тому що у нас є 2,5 тисячі експертів по перевіркам на 500 тисяч об'єктів комерційного характеру, ми фізично не можемо перевіряти саме всіх. Тому давайте шукати компроміс.
 Дякую за увагу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Антон Юрійович.
Я думаю, що ми, ну, врахуємо, але зараз рішення в нас підготовлено.
Ще бажають виступити запрошені, можливо? Може ДСНС хоче щось сказати?

МЕЛЬЧУЦЬКИЙ О.Г. Доброго дня, шановні народні депутати! Перший заступник голови ДСНС Олег Мельчуцький. 
Стосовно пропозицій. На минулому засіданні я озвучив всі проблеми, які існують на даний час і всі законодавчі ініціативи, які вже на даний час розроблені державною службою спільно з Міністерством внутрішніх справ, і прошу їх підтримати.
Стосовно проекту рішення, хотів би звернути вашу увагу, пункт 7, стосовно проведення забезпечення Державною службою України з надзвичайних ситуацій обстеження об'єктів раз на рік. Цей пункт, забезпечити його виконання на даний час не є можливим, тому що державна служба України відповідно до Кодексу цивільного захисту здійснює нагляд в сфері пожежної і техногенної безпеки відповідно до Закону про нагляд і контроль шляхом проведення планових, позапланових перевірок. Такого виду перевірки, як обстеження, там не визначено. Тобто потрібно або вносити зміни до законодавства, тому що… І плюс відповідно до Закону про містобудування обстеження покладається саме на керівників суб'єктів господарювання, і вони саме приймають рішення про проведення цих обстежень. 
І як уже зазначив Антон Юрійович, 2 тисячі 600 інспекторів на 500 тисяч об'єктів, які перебувають на обліку, це просто фізично з цими обстеженнями не буде змоги справитися, тому що є завдання, які покладені відповідно до Закону про нагляд і контроль. У мене все. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олег Григорович.
Шановні колеги, ми з вами заслухали, є пропозиції, які ви почули. Є зараз пропозиція інформацію, надану Державною службою України з надзвичайних ситуацій. Архітектурно-будівельна інспекція України, хто у нас зараз присутній?
Пані Король, прошу вам слово. 

КОРОЛЬ І.М.  Доброго дня, шановні депутати! Враховуючи наявність дискусійних питань у сфері архбудконтролю, хочу повідомити вам наступне. Як відомо, постановами Кабінету Міністрів України від 13…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Будь ласка, ближче до мікрофону, вас не чутно.

КОРОЛЬ І.М. Від 13 березня 2020 року №218 та 219 було прийнято рішення ліквідувати ДАБІ та утворити Державну сервісну службу містобудування України, Державну інспекцію містобудування України та Державне агентство з технічного регулювання у містобудуванні України як центральні органи виконавчої влади у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду. 
З моменту створення Державної інспекції містобудування України Державна архітектурно-будівельна інспекція, по суті, втратила свої повноваження щодо здійснення контрольних функцій у сфері державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду в частині права на проведення перевірок відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил.
Таким чином єдиними функціями, які залишились на сьогодні за ДАБІ відповідно до положення, це дозвільно-реєстраційні функції, а також функції щодо забезпечення ліквідації органу, зокрема звільнення працівників, знищення справ та документів, термін зберігання яких закінчився, передача до Центрального державного архіву справ постійного зберігання за період роботи з 2011 по 2020 роки включно, упорядкування справ, що продовжують створюватися в Державній архітектурно-будівельній інспекції України у 20-21-му роках. При цьому за штатним розписом ДАБІ кількість співробітників центрального апарату та територіальних органів становив 1 тисячу 17 осіб, в той час як станом на сьогоднішній день фактично працює по центральному апарату та по Україні 489 осіб. Тобто Державна архітектурно-будівельна інспекція України забезпечує виконання своїх функцій в умовах суттєвого скорочення працівників більш ніж у 2 рази, що є наслідком понаднормового навантаження співробітників. 
Більше того, наявні невирішені питання стосовно фінансування Держархбудінспекції, враховуючи положення Закону "Про Державний бюджет України на 2021 рік". Як відомо, Постановою Кабінету Міністрів від 23.12.2020 р. №1340 було ліквідовано Державну сервісну службу містобудування України та Державну інспекцію містобудування України та утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади. 
Державній інспекції архітектури та містобудування України передано повноваження щодо здійснення контрольних функцій у сфері Держархбудконтролю та нагляду. Водночас, станом на сьогоднішній день вказаний орган не функціонує, а його керівник не призначений. 
Тому, підсумовуючи зазначене, починаючи з березня 20-го року Держархбудінспекція здійснює виключно реєстраційно-дозвільні функції. А здійснення повноважень Держархбудконтролю не передбачено положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України. 
Єдина можливість, яка забезпечує, можна так сказати, контроль на об'єктах будівництва та доступ посадових осіб ДАБІ України до об'єктів будівництва, а також їх документації, забезпечується виконанням повноважень у сфері реєстраційно-дозвільних функцій, а саме під час огляду об'єктів при введенні в експлуатацію.
Під час розгляду питання прийняття в експлуатацію орган Держархбудконтролю здійснює огляд об'єкту та з'ясовує наявність виконавчої документації в обсязі, передбаченому державними будівельними нормами та матеріалів технічної інвентаризації згідно з Додатком 9.1. Порядку Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №461, у складі якої з урахуванням вимог державних будівельних норм "Організація будівельного виробництва" та державних будівельних норм "Пожежна безпека об'єктів будівництва" знаходиться в розділі із забезпечення пожежної безпеки. 
Таким чином виключно за результатами здійснення огляду об'єкта будівництва у Державній архітектурно-будівельній інспекції України є можливість встановлення відповідності або невідповідності об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та/або вимогам будівельних норм, стандартів і правил. 
При цьому хочу довести до відома шановних народних депутатів, що акт готовності, який подається замовником одночасно з заявою, в тому числі підписується відповідальними особами, які здійснюють технічний нагляд, замовником будівництва, генеральним підрядником, генеральним проектувальником, головними архітекторами, які в свою чергу засвідчують, що на об'єкті виконані згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами всі роботи, передбачені проектною документацією, в тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, обладнання встановлено згідно з актами про його прийняття після випробувань у визначеному порядку, а також заходи з охорони праці, створення безпечних умов для роботи виробничого персоналу.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Олег Андрійович Дунда, прошу, вам слово.

ДУНДА О.А. Ірина Миколаївна, дивіться, а ви все за рибу гроші. Все те саме: ми не можемо, ми не знаємо, у нас немає повноважень, у нас нічого немає. При цьому ви забуваєте, що саме ви особисто на спільному засіданні комітетів надали мені довідку про те, як ваші співробітники виходили на цей об'єкт і досліджували його. І виявилося, що та протипожежна система повинна працювати бездоганно. Це не ваша відповідальність? Але про це ви забуваєте. Це по-перше.
І, по-друге, якщо відноситися серйозно до ваших слів, що ви нічого не можете, ні на що не впливаєте, питання – а що ж ви робите на своїй посаді? Звільняйтесь. Ви просто його грієте.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Андрій Стріхарський. Потім Дмитро Валерійович Ісаєнко.

СТРІХАРСЬКИЙ А.П. Шановний пане голово, шановні колеги, я відносно ситуації, яка склалася зараз у нас на будівельному ринку відносно ДСНС. Я хотів внести декілька своїх бачень відносно в цілому ситуації перевірки і як працює взагалі система ця. Так я розповім, в нас існує три сторони, тобто є акредитована сторона, яка зараз приватна структура, несе відповідальність за приймання робіт після введення в експлуатацію тою чи іншою стороною саме пожежної безпеки, і є сторона, це власник будівлі і сторона, яка будувала цю систему. Ми говоримо зараз про оці перевірки. Я вважаю, що перевірки балансоутримувачів чи власників будівель – це недоцільно і не потрібно, а потрібно перевіряти у нас ті організації, які саме акредитовані, які отримали ліцензії, сертифікати, які ведуть обслуговування. Тобто балансоутримувач, тобто власник будівлі сплачує всі послуги, а його перевіряють. Тобто, розумієте, це недоцільно і неправильно, я рахую. 
Якщо ми говоримо про перевірки, то перевіряти потрібно, яким чином вони отримували ці ліцензії, яким чином вони приймали, ці приватні структури, ті чи інші об'єкти, які не відповідають по факту, то їх потрібно… А перевірки тільки потрібно проводити на працездатність систем, які працюють в тій чи іншій будівлі саме з організаціями, які обслуговують будівлі. Тобто розпочати з документації, а закінчити вже працездатністю. Це перше.
І друге. Там питання було відносно експертиз. Я хотів теж добавити, що експертизи проводяться при комплексній подачі документації до ДАБІ, і в тому числі там є розділ, пожарний розділ, там п'ять розділів, які окремо проводяться експертизою. Тобто окрему якусь назначати експертизу – це теж недоцільно, тому що ми боролись десятиріччям, щоб спростити систему для містобудування, а ми зараз її пов'язуємо з якимось навантаженнями. То що стосується експертизи, то без експертизи пожежної безпеки дозвіл не видається. Це так я коротко прояснив ситуацію.
Дякую.    

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Андрій Петрович.
Дмитро Валерійович Ісаєнко, прошу, вам слово. 

ІСАЄНКО Д.В. Шановний  головуючий, я дуже вдячний...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Трішки ближче до мікрофона, щоб вас всі почули.

ІСАЄНКО Д.В. Дуже вдячний, Антону Геращенко за позицію на рахунок додаткових повноважень. Тому я пропоную 5, 6 пункт цього рішення виключити. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, якщо нема заперечень, тоді є пропозиція зараз проголосувати, щоб з цього рішення пункти номер 5 та 6... п'ятий, шостий, наскільки я розумію.

_______________.  І  сьомий.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Про сьомий не було зауважень. Ні, давайте ми не будемо. 
Да, прошу.

_______________. Дякую.
Насправді, дійсно , ми як комітет маємо надавати фахові рішення. Я ще вчора попереджала, що дійсно 5, 7 пункт наразі не відповідає діючому законодавству. Тому, якщо ми хочемо, щоб це рішення виконувалося, ми маємо його надавати відповідно до діючого законодавства для того, щоб відповідні служби могли його виконувати.
Стосовно 5 пункту, дуже таке дискусійне питання, яка саме експертиза там має бути, чи має бути взагалі, тому що вона проводиться.  Стосовно 6, 7 – так все зрозуміло. Але я хотіла б ще нагадати, що,  якщо пам'ятаєте, дійсно,  будь-яка документація має бути відповідно до законодавства і має перевірятися. І я все ще не отримала відповідь на питання  від ДАБІ стовно того, чи ви перевіряли безпосередньо тих сертифікованих осіб, які здійснювали проектування, здійснювали авторський технічний нагляд на тому об'єкті, заради якого ми взагалі збиралися. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Ну, фахову відповідь ми почули, але з неї ми не почули, що саме... На наше запитання відповіді я особисто як голова комітету не отримав. 
Ви  піднімаєте руку, прошу. Ви хочете подискутувати, я вас заслухаю. Будь ласка, представляйтесь.

ГОРБАЧ І.В.   Доброго дня! Горбач Ігор Володимирович,  виконуючий  обов'язки директора департаменту дозвільних процедур Державної архітектурно-будівельної інспекції України. 
Стосовно, можливо, також маленька пропозиція, зауваження стосовно саме абзацу третього пункту 4 проекту рішення комітету, там, де мається на увазі, що по залученню органу Державного архітектурно-будівельного контролю під час розгляду питань, пов'язаних з видачею сертифікатів готовності об'єкта до експлуатації,  висновків, визначених у пункті 26 порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництва об'єктів.
Стосовно цього у нас наразі відповідно до пункту 26 порядку 461  у разі потреби під час розгляду питань пов'язаних з видачею сертифікатів орган Державного архітектурно-будівельного контролю може звернутися до державних органів з метою отримання відповідних висновків, що стосуються об'єкту будівництва. Відповідно неподання таких висновків у строк встановлений порядком, а це 10 днів, не є підставою для відмови у видачі сертифікату або підставою для продовження строку видачі такого сертифікату. Тобто тут також дискусійне питання стосовно, чи щодо кожного об'єкта будівництва Державній архітектурно-будівельній інспекції України звертатись до відповідних органів ДСНС щодо надання висновків, з урахуванням того, що неподання такого висновку не є підставою для відмови у видачі сертифікату або ж продовження строку на видачу такого сертифікату.
Тобто вказана норма, пункт 26, говорить, що орган Держбудконтролю може звернутися з відповідним запитом по наданню такого висновку. Тобто це ДАБІ має звертатись щодо кожного об'єкта будівництва чи як? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ігор Володимирович, я думаю, що у вас було достатньо часу для того, щоб письмово звернутися. А так як ми всі, народні депутати, отримуємо відповіді від ДАБІ на наші запити, то вам ліпше треба виконувати свої службові обов'язки. Добре? А потім задавати питання на комітеті, чи можна, чи не можна. Дякую вам, коли ви будете якісно опрацьовувати свої функціональні зобов'язання.
Шановні колеги, наступила пропозиція від Дмитра Валерійовича Ісаєнка, це виключити пункти 5 та 6, і від Тетяни Плачкової – виключити пункт 7 в даному розпорядженні.
Ні, другий залишається, пан Андрій.
Тому давайте ми виключаємо 5,  6 та 7 пункти. В 5-му, експертиза в 5-му, тому 2 пункт ми не виключаємо. 
Шановні колеги, зараз пропоную поставити на голосування дану пропозицію, виключити з даного проекту рішення пункти 5, 6 та 7. Прошу підтримати та проголосувати. 
У вас не спрацювала система? (Шум у залі)
Спрацювало? Ну, в мене теж не спрацювала. 
Прошу поставити ще раз, будь ласка, голосування, тому що в багатьох не спрацювала система. Технічна служба, прошу ще раз поставити голосування, не спрацювала в багатьох система. Ні, система не працює. Дякую технічній службі. Система не працює.
І так, шановні колеги, є пропозиція тоді проголосувати руками. Прошу секретаріат допомогти, повертаємося в нашу діджиталізацію. Секретаріат прошу підтримати. 
І так ставиться на голосування пропозиція про виключення пунктів 5-й, 6-й та 7-й з проекту рішення. Прошу підтримати і проголосувати. 
Хто – за? прошу підняти руки, потримайте, будь ласка.

_______________. 21.

ГОЛОВУЮЧИЙ. 21 – за. 
Хто – проти? Утримались? Немає. 
21 – за, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
І так, шановні колеги, зараз ставиться на голосування пропозиція, надана Державною службою України з надзвичайних ситуацій та Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, взяти до відома. Дане рішення, яке у вас завантажене в системі "Електронний кабінет", без пунктів 5, 6 та 7, підтримати. 
Комітету з правоохоронної діяльності звернутися до Голови Верховної Ради щодо включення до порядку денного пленарних засідань Верховної Ради України у березні 2021 року проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні порушення щодо встановлення відповідальності за перешкоджання у проведенні перевірок з питань техногенної та пожежної безпеки (реєстраційний номер 3931) та про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення рівня відповідальності за порушення вимог техногенної та пожежної безпеки (реєстраційний номер 4157). 
Комітету з питань правоохоронної діяльності взяти на контроль хід досудових розслідувань відповідних кримінальних проваджень з щомісячним інформуванням посадовими особами Національної поліції України про вжиті заходи та їх результати. Контроль за виконанням цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Отже, прошу підтримати і проголосувати. Електронна система готова? Прошу поставити голосування. Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати дане рішення. Зависла система, великий текст, не працює. 
Шановні колеги, ще раз, є пропозиція проголосувати за дане рішення руками. Секретаріат прошу допомогти. 

_______________. Андрій Андрійович, там дійсно питання в тому, що дуже довга назва, і коли ми тицяємо пальцями, якраз тицяємо на назву, а не на саму кнопочку. Якщо там краєчок нажимати, то воно все працює дуже добре. Тобто не називати дуже довго і буде нормально.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Але проект рішення повинен виноситись таким чином... його неможливо скоротити. 
Отже, пропоную проголосувати руками. Прошу. Хто за підтримку даного рішення, прошу підняти руки. 

_______________. 21. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. За – 21. 
Хто – проти? 0. Хто – утримався? Пане Ігорю, ви утримались чи ви не голосуєте? Ви не голосували. Дякую. 
Шановні колеги, за – 21, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. Дякуємо службам за те, що до нас дійшли. 
Отже, переходимо далі до питання порядку денного: про інформацію органів державної влади та проектів міжнародної технічної допомоги стосовно аналізу проблематики законодавчого регулювання організації підготовки та проведення місцевих виборів в Україні 25 жовтня 2020 року та пропозиції щодо комплексного вдосконалення виборчого законодавства. 
Запрошую до слова до трибуни, у нас планувалось, що буде Олег Миколайович, але поки що з незрозумілих причин він не з'явився.

_______________. Хвора людина.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Людина хвора, коли в неї є лікарняний. Але людина повинна прийти на комітет і відзвітувати, тим паче, що ми це погоджували завмання. 
Прошу Плукар Віталій Володимирович. 
Це трохи є неповага до комітету, коли домовляються і не приходять. 
Прошу Віталій Володимирович, вам слово.

ПЛУКАР В.В. Дякую, шановний голово.
Шановні члени комітету, насправді занедужав голова комісії, тому не з'явився. Я від імені комісії буду намагатися представити нашу…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ближче до мікрофона.

ПЛУКАР В.В. Я від комісії буду намагатися представити нашу позицію.
Перш за все хочу подякувати комітету від імені Центральної виборчої комісії за можливість долучатися до відповідних процесів, які стосуються реформування виборчого законодавства. І, як ми бачили в конкретному практичному результаті, що за результатами попередньої співпраці нам вдалося відповідні законодавчі зміни втілити в життя і для того, щоб на належному рівні провести ці місцеві вибори. 
Місцеві вибори, дійсно, проходили в досить складних умовах, і тут кілька факторів було долучено Це, по-перше, нове виборче законодавство для України, по-друге, це паралельна реформа адмінтерустрою, і, звичайно, що коронавірусна інфекція, яка зачепила і Україну в тому числі. Попри це, в цих складних умовах Україна отримала досить високі оцінки місії міжнародного спостереження, досить схвальні відгуки від громадянського суспільства та громадян щодо проведених виборів 25 жовтня 2020 року. 
Разом з тим, Центральна виборча комісія, як і наші колеги з громадського сектору і міжнародні експерти, протягом виборчого процесу також звертали увагу на певні питання, які виникали в процесі підготовки та проведення виборів. Перш за все вони стосуються, зокрема, ми, Центральна виборча комісія, будемо акцентувати увагу на питаннях, які стосуються певного організаційного характеру, тому що дійсно інколи і Центральна виборча комісія була змушена регулювати на межі своїх повноважень проблемні моменти для того, щоб вибори відбулись на належному рівні, для того, щоб громадяни змогли в повній мірі реалізувати свої виборчі права. 
Нещодавно відбулась також національна конференція, яку організувала Центральна виборча комісія, за участі наших партнерів, на якій також були присутні і представники комітету, і експерти, експертне суспільство, і досить фахова відбулась дискусія, де були також виявлені певні проблемні питання, певні блоки проблематик, які, звичайно, що, ми сподіваємося, будуть втілені, врегульовані на належному рівні у законодавчому полі за допомогою відповідного Комітету місцевого самоврядування. 
І ще щодо основних тих викликів і тих проблематик, які були на попередній виборчій кампанії з місцевих виборів, такі, ми сподіваємося, будуть залагоджені в майбутньому – це перш за все блок, який стосується функціонування виборчих комісій.      
На превеликий жаль, на практиці ми стикалися з великою проблематикою певної, скажімо так, виконавської дисципліни з боку виборчих комісій, які чомусь всупереч рішенням судів, всупереч рішенням Центральної виборчої комісії чи не виконували, чи неналежним чином виконували свої повноваження. Знову ж таки ми можемо говорити про обсяг повноважень в тому числі Центральної виборчої комісії і ті важелі, які може застосувати Центральна виборча комісія в таких випадках, насправді він є обмеженим. Але тим не менш ми ними користалися і за допомогою також і співпраці з Національною поліцією України певні питання так само ми могли врегульовувати. 
Крім того, варто говорити про, не тільки про механізм формування, але також про підвищення кваліфікації членів виборчих комісій. Насправді Центральна виборча комісія собі за мету поставила вивести на новий рівень певний елемент інституційної спроможності, як підвищення професійності      та кваліфікації осіб, які залучаються до роботи виборчих комісій, і за допомогою також знову ж таки відповідних законодавчих змін, я думаю, ми зможемо втілити це в життя разом, спільними зусиллями.
Крім того, потребують, що ми бачимо на практиці, більш чіткого законодавчого регулювання питання висування та реєстрації кандидатів на відповідних виборах. Це стосується як такого елементу як сплата грошової застави, яку суб'єкт повинен сплачувати, грошову заставу на місцевих виборах, також це стосується і питання гендерної квоти, її дотримання на певному етапі виборчого процесу. На превеликий жаль, ця проблематика виникла внаслідок того, що в тому числі і суди неоднаково застосовували одні і ті самі норми Виборчого кодексу і, на превеликий жаль, ця неоднакова практика аж ніяк не сприяла тому, щоб на належному рівні можна було реалізувати свої виборчі права певним суб'єктам. 
Крім того, варто говорити про спрощення і уніфікацію протоколів відповідних виборчих комісій, це вже стосується і встановлення результатів, і підрахунку голосів виборців. 
І глобальна проблема, яка на сьогодні виникла, була для Центральної виборчої комісії, з приводу якої ми вже неодноразово зверталися до комітету, я думаю, спільними зусиллями ми зможемо вирішити і цю проблему, це стосується того, щоб узгодити строки встановлення результатів виборів та строки судового оскарження, оскільки зазвичай інколи, інколи територіальні виборчі комісії досить так однобічно дивилися на ці питання і намагалися якнайшвидше встановити результати виборів, що в майбутньому при судовому оскарженні унеможливлювало поновлення порушених виборчих прав кандидатів навіть у разі наявності позитивного судового рішення.
Тому оце узгодження строків, на нашу думку, воно буде сприяти захисту виборчих прав, їхній належній реалізації. Ці думки так само були підтримані і на національній конференції, і відповідним експертним середовищем. 
Також варто говорити і про, починати дискусію, напевно, про те, щоб встановлювати окремі додаткові підстави дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради у разі скасування певним суб'єктом – чи то Центральною виборчою комісією, чи то судом –  рішення про визнання його обраним.  В даному випадку це буде механізм, який забезпечить можливість поновлення порушених виборчих прав тих осіб, які незаконно були позбавлені свого мандату. 
І останній блок, на який варто звертати увагу, це, звичайно, що відповідальність. Тому що ці вибори показали, що досить велика кількість  всієї неналежної виконавської дисципліни, випадки неналежної виконавської дисципліни з боку територіальних виборчих комісій, які проявлялися у невиконанні рішень судів,  невиконанні рішень виборчих комісії вищого рівня, що спричиняло і затягування результатів виборів, і, можливо, інколи навіть невстановлення на цих виборах, як ви знаєте, і Центральна виборча комісія, що було безпрецедентно, встановлювала результати двох видів виборів, самостійно перераховувала виборчі бюлетені, тобто фактично виконуючи повноваження територіальних виборчих комісій, які ухилялися від роботи у виборчих комісіях, ухилялися від того, щоб виконувати належним чином рішення судів, які набрали законної сили. 
Таким чином, звичайно, що Центральна виборча комісія зі свого боку вже направляла відповідні звернення до комітету, де описувала концептуальну проблематику, яка на сьогодні існує і потребує врегулювання. Я сподіваюся, що найближчим часом ми зможемо спільно працювати для того, щоб ці законодавчі прогалини, колізії, неузгодженості, а також проблеми, щоб їх на належному рівні законодавчо врегулювати. 
Дякую вам. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Запрошую…  Олександр Сергійович, прошу. Да-да, будь ласка, якщо є запитання, можете задавати. Прошу. 
Олександр Сергійович Корнієнко, прошу. 

КОРНІЄНКО О.С. Доброго дня, пане Віталію! 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ближче до мікрофона, вас не чутно. 

КОРНІЄНКО О.С. Не можу. 
Доброго дня, пане Віталію! Дякую за вашу доповідь. У вашій особі ще раз хотів би подякувати Центральній виборчій комісії за всю роботу, яку ми бачили на протязі всього цього процесу ще там з липня місяця чи з серпня. Дійсно, велика робота проведена. Дякуємо вам за ваш фідбек. 
Питання… в мене більше, мабуть, пропозиція-питання. Ну, фідбек ми будемо розглядати і ваш лист, і в нас є листи міжнародних ще партнерів, будемо... Ну, зараз в нас наступне питання, пані Аліна там прокоментує це все, як ми це будемо рухатися. 
А питання-побажання в мене наступне. У вас же тепер є ціла армія територіальних виборчих комісій, які вони постійно діючі, і хочеться від ЦВК бачити не просто прагнення і візію, що треба їх підвищувати, якось щось з ними робити, кваліфікацію, да, а якесь все-таки ваше конкретне бачення на цей рік, як ви це бачите. Можливо, для цього вам треба додаткові там ресурси, мабуть, треба для цього додаткові ресурси. І якщо ми, наш комітет тоді буде піднімати питання перед там бюджетним комітетом і так далі, ну, просто щоб ми розуміли, що це важливий момент.
З іншого боку, там велика плинність кадрів, наскільки я розумію, по нашій партії, наприклад, і по іншим також, постійно заміни і, можливо, якесь оголошення планів на життя в плані підвищення кваліфікації, зокрема би, зменшувало плинність кадрів в цих комісіях. Тобто пропозиція: якнайшвидше це розробити, оголосити і спробувати проадвокувати і цим зайнятися, бо стратегічна така мета в нас є, відповідні повноваження в Закон про Центральну виборчу комісію ми додали, тепер треба, мені здається, починати це потроху робити.
Дякую.
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександр Сергійович.
Є що відповісти? Можете, звичайно, коментувати.

ПЛУКАР В.В. Дякую, пане Олександре.
Звичайно, що ми вже ці повноваження намагаємося реалізувати, тому що дійсно в нашому стратегічному плані, який ми прийняли, є певні блоки, які закривають якраз питання професіоналізації членів виборчих комісій. Те, що ви говорите про плинність кадрів і так далі, ми не будемо акцентувати увагу лише на тих, хто вже є в складі виборчих комісій, а ми будемо намагатися залучати осіб, які в майбутньому теж можуть залучатися до роботи у виборчих комісіях, в тому числі йде мова і про створення певного реєстру, і сертифікації, і так далі. Тобто ряд положень, звичайно, що буде потребувати, на наш погляд, певних законодавчих корективів, я думаю, знову ж таки, спільною роботою, дякую вам за підтримку в тому числі і цієї ініціативи, і цього процесу, я думаю, ми зможемо досягти позитивного результату в цьому. 
Дякую вам дуже.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, є ще запитання до Центральної виборчої комісії? Якщо ні, прошу займати ваше місце. Дякую вам за звіт. Дякую за роботу. 
Запрошую до слова пані Ольгу Павлівну Айвазовську. Прошу до трибуни.

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Доброго дня, шановні присутні, шановні народні депутати! Пане головуючий, дякую за можливість виступити.
Я розумію, що в межах цього регламенту особливо в деталі вдаватись не доведеться, але, тим не менше, там є наш звіт на 87 сторінок з чіткими рекомендаціями щодо перспектив удосконалення законодавства по різним галузям, зокрема, Виборчого кодексу. Я дуже сподіваюсь, що, на етапі роботи вже відповідної групи, профільно, народні депутати, експерти інших організацій теж будуть звертати на це увагу.
Я хочу точково заторкнути деякі теми, які, очевидно, що ЦВК не фокусується на них, але ефекти системи виборчої і результати виборів в цілому, і те, які є наслідки місцевих виборів після прийняття Виборчого кодексу.
Перш за все ніколи так не було, щоб ніяк не було, тому вибори закінчились і стались, окрім чернівецьких депутатів обраних, які не можуть отримати свій представницький мандат. Більшість їх отримали і місцеве самоврядування працює, що є доброю новиною.
В 2020 році комітет зробив колосальну роботу разом з народними депутатами і залученими експертами. А саме Виборчий кодекс певним чином модифікував під виклики часу і, тим не менше, є над чим працювати на перспективі.
Крім глобального блоку реалізації виборчих прав окремих громадян і груп, що дуже важливо і в системі пасивного виборчого права, і активного, з цієї точки зору є багато позитивних зрушень – зміни до блоку санкцій або чіткого розуміння що є порушення на виборах і яка відповідальність за це передбачена.
Теж, на нашу думку, є дуже позитивним і прогресивним явищем – декриміналізація частини порушень. Дала можливість притягувати до відповідальності осіб, які втручаються незаконно у виборчий процес, але за їхніми діями немає ознак у кримінальних злочинів. І півтори тисячі адмінпротоколів складено, ці особи притягнуті до відповідальності. Це вже не погані результати.
Тим не менше, на чому варто сфокусуватися. Я не знаю, чи є в депутатів політична воля, але тим не менше ради досить оновилися серйозно. Тобто 70 відсотків новообраних депутатів місцевих рад не працювали ніколи в місцевому самоврядуванні на цьому рівні, відповідно ця система була доволі таки конкурентною і давала можливість як через партійні організації, так і шляхом самовисування в громадах до 10 тисяч виборців оновити доволі-таки серйозно склад ОМС. 
Але, якщо ми говоримо про відкритість виборчої системи, про що було задекларовано і Президентом в межах свого вето, і загальних ідей реалізації цієї реформи, я хочу звернути увагу на декілька цифр. Зокрема, 25-відсоткова квота, тобто чверть від виборчої квоти для просування в територіальному списку, дала можливість лише 40 відсоткам, точніше, цифра 40,1, просунутись по списку вгору. Ні-ні, ми потім про деталі поговоримо. 
50,5 обраних за пропорційною системою депутатів досягли необхідної квоти для просування, від 5 до 24,99 відсотка набрали би, якби квота була нижчою 42,2 відсотка кандидатів, і менше 5 відсотків виборчої квоти набрали 7,3 відсотка осіб, які кандидували. Тобто по факту, якби квота була меншою не чверть виборчої квоти, а 5 відсотків, за що голосував парламент попереднього скликання і ви, шановні народні депутати, в грудні 2019 року, то система би була відкрита на 92,7 відсотка.   
З приводу загальних знову ж таки ефектів. Дуже багато дискутувалось про доречність застосування партійної системи в громадах від 10 тисяч виборців. Ключове, що хочеться підкреслити, це насправді те, що, мені здається, жодна партія не реалізувала повноцінно свою стратегію. Тобто в громадах, де, очевидно, все ж таки застосувався принцип використання юридичних осіб і у виборах брали участь квазіпартії, там партійний розвиток досить сильно утруднений цією системою, тому що коли раз застосовано такий підхід, він буде працювати і надалі. І тому ми насправді закликаємо все ж таки переглядати питання  пропорційної системи в громадах від 10 тисяч виборців, вона є нелогічною, вона не дає можливість конкурувати незалежним кандидатам з партійними. 
Якщо можна, декілька речей ще. Це питання двотурової виборчої системи. Ми порахували, що загалом по всій країні у 43 відсотків міст з усіх громад і від 10 тисяч, і від 75 тисяч розрив між кандидатами був 20 відсотків. Тобто якщо ми говоримо про двотуровість  місцевих виборів міських голів, то варто застосовувати додаткові бар'єри для того, щоб не витрачати зайві бюджетні кошти для проведення повторного голосування. Запровадити єдиний день повторного голосування, а не розтягувати вибори на 5 тижнів, і, наприклад, застосувати принцип: якщо між першим і другим кандидатом є розрив 15-20 відсотків, то повторне голосування не потрібно, очевидно, суспільна думка є зрозумілою. Більше того, в громадах від 75 тисяч виборців, як виявляється, розрив є набагато більший між першим і другим номером, тому двотурова система там взагалі не спрацювала. 
Одне слово про реєстрацію виборчих списків і гендерні квоти. Ви здивуєтесь, але з 8 тисяч 8 списків, зареєстрованих політичною партією, 1 тисяча 151 список в межах виборчого процесу вже не відтворював гендерну квоту, тому що кандидатки відмовлялись від балотування або після отримання представницького мандату його не набували. І таким чином гендерна квота була порушена. Тому ми будемо пропонувати деякі, можливо, інноваційні підходи для того, щоб вирішити це питання. 
В нас є багато технічних проблем, але щодо виборчих прав. Перше. В нас поліцейські не голосують на спеціальних виборчих дільницях, так, я зараз завершую, тому що їх неможливо включити до списків виборців. У нас спецдільниці, які знаходяться в слідчих ізоляторах, на жаль, там не організовується їхня робота і відповідно громадяни не мають право голосу. В нас взагалі не регламентується якісно агітація. 
Можна мені одну секунду увагу? Просто я  розумію, що ви це не будете читати, але я хочу звернути увагу на ключову річ. Агітація в Інтернеті і в медіа потребує такої уваги народних депутатів і парламенту, що, мені здається, це має бути окрема тема роботи цієї групи. Наведу буквально декілька прикладів. 81 партія використовувала рекламу в соціальних мережах, зокрема у Facebook. На 50 тисяч постів було витрачено півтора мільйона доларів, 38 мільйонів гривень. Ці ресурси належним чином не звітовані у проміжних і фінальних фінансових звітах. Лише в день тиші, 24 і 25 жовтня, партіями і кандидатами було витрачено 90 тисяч доларів на заборонену агітацію.
Як на мене, на це не можна не зважати. Лише 3 справи щодо порушень у медіа Державний комітет з питань телебачення і радіомовлення направив до суду. Всі інші… 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Ольго, у нас регламент. Ольго Павлівно, у нас регламент. Тому прошу завершувати.

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Добре. На завершення…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ми і так перебрали час, який ми надали.

АЙВАЗОВСЬКА О.П. На завершення, щодо того… Добре, я не буду на цифрах зупинятись. Але хочу звернути увагу на те, що у нас є велика кількість зіпсованих бюлетенів. І це не є пропорційна картина по всій країні. Очевидно має місце факт втручання або свідоме псування цих бюлетенів. Я закликала б народних депутатів у межах своїх повноважень парламентського контролю, можливо, створити групу для проведення експерименту. 
Тому що чому в одному з округів Чернівецької області зіпсованих бюлетенів було 17 відсотків від загальної кількості тоді, коли середня картина є 7 відсотків по області? Є у нас Закарпатська і Чернівецька обласні ради, де по 13 відсотків зіпсованих бюлетенів. Це абсолютно ненормальна картина. 
І останнє. У нас є громади, в яких немає виборів. І предмет для дискусії є доволі-таки серйозний. Тому що військово-цивільні адміністрації листом не можуть обмежувати виборчі права півмільйона громадян на території України. 
І ці питання потрапили до звітів всіх міжнародних організацій, що дуже важливо. Я закликала б переглянути на рівні Виборчого кодексу підхід до критерії визначення безпеки і небезпеки на виборах для того, щоб в цьому питанні не було самодіяльності з боку зацікавленої сторони, яка має конфлікт інтересів по цим питанням. ВЦА має конфлікт інтересів по цим питанням.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ольго Павлівно, дякую.

АЙВАЗОВСЬКА О.П.	 Я перепрошую, що перебрала час.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Але теж ваші пропозиції ми точно врахуємо.
Ще раз, Олександр Корнієнко, Віталій Безгін і Аліна Загоруйко ще до вас звернуться. Але те, що ви казали, у нас є наступне питання нашого порядку денного, це буде саме створення робочої групи комітету. Ви ще будьте біля трибуни.

КОРНІЄНКО О.С. У нас до вас питання.

ГОЛОВУЮЧИЙ. До вас ще за є запитання у Олександра Корінєнка, Віталія Безгіна і Аліни Загоруйко. 
Прошу, Олександр Сергійович.

КОРНІЄНКО О.С. Спочатку коментар короткий, а потім або питання, бо воно про одне й те саме.  
Пані Ольго, можна такий якийсь все-таки в кінці вашого 86-сторінкового звіту на один аркуш – там 10 або 15 найважливіших позицій, які там ми можемо як законодавці почати інтегрувати. Ні, ми це все прочитаємо, проаналізуємо, без проблем, але просто хочеться зрозуміти, що вас як представника і керівника найпотужнішої в цій сфері організації турбує найбільше. Бо щось же турбує більше, щось менше. Бо в нас, ви знаєте, там якісь моменти по системі завжди викликають більше суперечок, по гендерним питання дуже суперечок багато, і ми пам'ятаємо, як ми це ледь зберегли взагалі цю квоту, зокрема, стараннями нашого комітету і голови підкомітету пані Загоруйко. Але є якісь речі менш важливі, але більш технічні, які можна просто вписати, прийняти і забути. 
А що таке принципово? Якщо можна якийсь ..………, було б дуже корисно від вас теж отримати. 
Дякую. 

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Дякую, пане Олександре, за питання.
Ми не торгуємося цінностями, тому, як минулому засіданні, коли я звітувала, ми говорили, що виборчі права передусім. Тому питання виборчої системи воно буде озвучуватися і нашою організацією, я сподіваюсь, міжнародними і іншими, бо це доступ до представницького мандату. І є у нас обмеження –  це партійна система без списків незалежних кандидатів. 
Якщо говорити по технічних питаннях, це відкритість всіх даних, тому що у нас немає довіри до результатів виборів, коли ЦВК місяць не може зібрати з територіальних виборчих комісій всі дані, і суспільство не довіряє, і є причини, окремі дані не відповідають дійсності. Тобто ТВК, передаючи дані ЦВК, їх передає з помилками свідомо чи несвідомо, і ми маємо серйозні проблеми.
Питання щодо виборів міських голів воно актуальне, тому що краще поширити систему двотурову на більшу кількість громад для конкуренції, з іншого боку, ввести цей внутрішній бар'єр, щоб не проводити вибори там, де вони реально не потрібні. 
Третє – це агітація. Тут дуже широкий спектр проблем, який стосується і сектору медіа, і сектору соціальних мереж Інтернету, що давно не регулюється. 
Наступне – це, очевидно, сам процес підрахунку, встановлення результатів, але це така процедурно-технічна частина. Тобто максимум відкритість даних і виборчі права передусім. 
Ми в наших матеріалах надавали інформацію з приводу доступності дільниць. Перепрошую, коли з 500 доступних дільниць лише 15 є абсолютно доступними по ДБН і критеріях, які в тому числі розглядалися ЦВК і неурядовими організаціями, то ми бар'єрна країна, ми абсолютно бар'єрна країна.

КОРНІЄНКО О.С. (Не чути)

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Так, справді, до школи інколи мамі з візочком до старшої дитини важко потрапити. І це питання інтересу дуже широкого спектру  осіб, а не лише виборців. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Віталій Безгін, прошу, вам слово.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане голово. Дякую, пані Ольго, за виступ.
Насправді чудово те, що вже пан голова комітету озвучив, що буде робоча група, я так розумію. Пані Аліна, о'кей, не буду красти цю історію. 
Я просто, навіть в  мене не питання, я наголошу, кожен почув своє, я почув точно у виступі 3 акценти, на які нам варто звертати увагу, а ми вже звертали. 
Перше. Це, звісно, питання другого туру виборів міських голів чи то голів громад. Ми це, до речі, обговорювали під час роботи над Виборчим кодексом. Апріорі ми ж по факту побачили, який сенс умовно був проводити другий тур в Дніпрі і подібних містах.
Друга історія, колеги, я буду завжди до цього повертатися, це глибока партизація до 10 тисяч. Наслідки ми маємо, колеги. Зараз, коли в нас є велика кількість умовних міських громад, до яких приєдналися по 18-20 сільських територій, і через цю систему вони не отримали представництва, бо всі депутати представляють винятково центральну ………. Це проблема і вона буде спіткати нас в майбутньому. 
І безпосередньо третя історія теж ключова – це військово-цивільні адміністрації Донецької і Луганської областей, колеги. Все одно ми маємо йти шляхом виборів, принаймні там, де це безпечно. І зараз в нас в наступному чи через один пункт буде звіт Мінрегіону по ………. майна. Так, Донецька, Луганська область, вони там дві останні, в тому числі через те, що самоврядні органи там не працюють. Давайте все ж таки фокусуватись на цьому і зокрема не відкладати питання виїзного засідання комітету на Донбасі, про який нас має поінформувати зокрема представник – голова Донецької ВЦА, я так розумію, ми до нього зверталися.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Віталію, дякую.
Я тут теж скажу, що в нас виїзне засідання як планувалося, так і планується на весну. Ми його погодимо, і всі члени комітету, хто буде мати бажання, будь ласка, прошу. Я точно їду. Пане Віталію, ви, Олександр Сергійович, Аліна Леонідівна і всі, хто бажає долучитися, теж, будь ласка.
Прошу, ваша відповідь.

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Я дуже вам дякую, що ви про 18 громад ще раз згадали, тому що це теж частина топ-листа побажань, wish-list, хай воно так виглядає Але по факту у нас 18 громад, де абсолютно різна ситуація, абсолютно різна, без критеріїв у нас всі громадяни позбавлені виборчих прав. І це виглядає як електоральна інженерія, і це нікому не потрібно. Держава втрачає репутацію на цьому пункті. Тому що в заяві Європейського Союзу оцінки виконання Угоди про асоціацію стоїть пункт про 18 громад. Тому що всі говорили про це протягом всіх виборів, в результаті це включено. Навіщо державі репутаційно втрачати, коли питання, ну, не коштує, немає політичної вигоди від ігнорування права громадян на місцеве самоврядування там в повній мірі.

 ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Але правами ніхто точно не знехтував. А зараз ведеться діалог для того, щоб це відбулося.
Пані Аліна Леонідівна, прошу, вам слово.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
В мене насправді запитань до пані Олі не буде. Я єдине, можливо, перепросити, в нас тут була активна дискусія під час вашого виступу, не думайте, що ми вас не слухали, навпаки, це було викликано вашими тезами. І в нас тут вже пішла така полеміка, да, обговорення певних положень.
Ну, колеги, я... да, я вже просто прокоментую і узагальню і виступ і ваш, пані Оля, і заступника голови ЦВК Віталія Плукаря. Я вам хочу подякувати за ту інформацію, яку ви нам надали, про застосування нового виборчого законодавства і про сам перебіг виборчого процесу під час проведення місцевих виборів в 20-му році.
Колеги, на жаль, через обмеженість в часі і карантині заходи ми сьогодні не можемо заслухати всіх бажаючих. В нас, насправді, в цій історії виборчій дуже, ну, багато стейкхолдерів, всі бажають виступити і висказати свою думку з цього питання, ну, на сьогодні ситуація виглядає саме так. 
Я нагадаю вам, ви, можливо, вже чули не раз під час моїй виступів, я завжди наголошувала на тому, що виборча реформа – це в нас така реформа, розтягнута в часі, можна сказати, що вона перманентна. І думаю, що в питанні вдосконалення виборчого законодавства ми повинні виходити з ідей прагматизму. І відповідно до таких ідей єдиним критерієм істинності є практика. І саме тому лише за результатами проведення виборів і застосування нових положень Виборчого кодексу ми можемо напрацювати необхідні зміни до цього кодексу, аби вибори в Україні відповідали всім міжнародним стандартам та найкращим європейським практикам. 
На сьогоднішній день… 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 

ЗАГОРУЙКО А.Л.  Пане голово, ще хвилинка. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Так, прошу. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. На сьогоднішній день ми вивчаємо звіти спостережних місій. До нас  надійшли звіти ОБСЄ, ОБСЄ БДІПЛ, NDI, IFES, ………., Світового Конгресу Українців, "Опори", КВУ, рекомендації від Конгресу місцевих та регіональних влад Ради Європи. Ми всі ці звіти опрацьовуємо, обговоримо їх на засіданнях нашої робочої групи, узагальнимо і запропонуємо відповідні зміни… відповідні поправки. 
І це вже так повільного переходжу до нашого, пане голово, наступного питання, яке буде стосуватися якраз утворення робочої групи. 
Дякую за увагу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Наступне питання, я думаю, ми проголосуємо без обговорення, всі вже про нього начулися, але зараз нам треба завершити це обговорення даного питання. 
Шановні колеги, ми з вами завершили обговорення. Є пропозиція інформацію Центральної виборчої комісії та голови правління Всеукраїнської громадської організації "Громадянська мережа "Опора" Ольги Айвазовської стосовно аналізу проблематики законодавчого регулювання організації підготовки та проведення місцевих виборів в Україні 25 жовтня 2020 року та рекомендації Конгресу місцевих та регіональних влад Ради Європи,  Національного демократичного інституту NDI в Україні, координатора проектів ОБСЄ в Україні та Міжнародної фундації виборчих систем IFES в Україні щодо комплексного вдосконалення виборчого законодавства взяти до відома. 
Підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії здійснити узагальнення даної інформації з метою її врахування при підготовці пропозицій щодо комплексного вдосконалення виборчого законодавства. Контроль за виконанням даного рішення комітету покласти на секретаря комітету народного депутата Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати і проголосувати. В кого не спрацює система, прошу підняти руку, зарахуємо ваш голос. 
За – 18, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання денного, і ми його обговорили в попередньому питанні, це про створення робочої групи комітету щодо напрацювання комплексних змін у виборче законодавство з метою уніфікації механізмів правового регулювання виборчого процесу в Україні. 
Аліна Леонідівна, ви вже проговорили, якщо можна… Дякуємо.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Я дуже коротко. Я колегам нагадаю, що на базі нашого комітету вже працювала робоча група щодо внесення змін до Виборчого кодексу. Цією роботою ми продемонстрували, що комітет відкритий до співпраці зі стейкхолдерами, міжнародними організаціями, незалежними експертами, з органами державної влади. І важливо, що створення такої робочої групи надасть нам можливість дотриматися однієї з базових вимог всіх, в принципі, міжнародних організацій, а саме це внесення фундаментальних змін до виборчого законодавства мінімум за рік до дати проведення місцевих виборів. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Власне, з цією метою ми і створюємо робочу групу зараз, щоб напрацювати комплексні зміни і щоб потім ми не пороли гарячки. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Аліна Леонідівна.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Тому закликаю всі зацікавлені сторони до співпраці.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Отже, шановні, бажаючі виступити у нас є, ми обговорили дане питання? 
Олександр Сергійович, ви? Прошу. 

КОРНІЄНКО О.С. Пане голово, а в плані законопроектних робіт у нас ці зміни в яку сесію, в цю чи в наступну, чи є вони там взагалі? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. В наступну. 

КОРНІЄНКО О.С. В наступну? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ні, Виборчий кодекс у нас є. 

КОРНІЄНКО О.С. В цю сесію? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да. 

КОРНІЄНКО О.С. В п'яту, да? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. В п'яту. 

КОРНІЄНКО О.С. Просто мені не вистачає в цьому проекті рішення якихось дат, щоб це не було у нас вічно, ця робоча група, давайте ми…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дивіться, робоча група вона так само буде ще звітуватися на комітеті…

КОРНІЄНКО О.С. Чи нас проінформуєте після першого засідання? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ми будемо інформувати в ході яким чином. 

КОРНІЄНКО О.С. Добре. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Вона як створюється, так і ліквідується. Якщо вона не буде давати результату, ми проголосуємо з вами за ліквідацію даної групи. Дякую. 
І тому є пропозиція утворити робочу групу Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування щодо напрацювання комплексних змін у виборче законодавство з метою уніфікації механізмів правового регулювання виборчого процесу в Україні. Надалі буде – робоча група. 
Визначити співголовами робочої групи заступника голови комітету, голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії Аліну Загоруйко та голову комітету Андрія Клочка. Залучити за згодою до участі в робочій групі народних депутатів України, членів комітету, інших народних депутатів України, представників державних органів та органів місцевого самоврядування, міжнародних партнерів комітету, неурядових організацій, науковців та експертів у сфері виробничого права.
Доручити співголовам робочої групи сформувати її персональний склад та надати право, у разі необхідності, вносити зміни до нього.
Контроль за виконанням даного рішення покласти на секретаря комітету народного депутата України Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Прошу підтримати і проголосувати. Не працює? Ми зараз ваш, пане Олександре, голос… У нас за – 16. Ваш голос, пане Олександр? "За". 
17 – за, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання порядку денного, це в рамках виконання контрольної функції заслухаємо Моніторинг реформи місцевого самоврядування та територіальної організації влади. У нас повинен бути міністр. Але він до нас не дійшов. Тому є заступник міністра розвитку громад та територій Негода В'ячеслав Андронович. Прошу нам представити моніторинг, регламент – до 7 хвилин. Прошу.

НЕГОДА В.А. Шановний пане голово, шановні народні депутати, запрошені! Як ви знаєте, у минулому році ми з вами досягли певних результатів щодо децентралізації. І приємно сьогодні ще раз згадати, що Україна отримала нещодавно високу оцінку в рішенні Європарламенту. І я думаю, що це нас лише надихає і говорить про те, що ми на правильному шляху. Головне – не схибити. 
І далі перед нами стоїть завдання з тим, щоб ми продовжували здійснювати моніторинг тої ситуації, яку ми маємо, і продовжувати реалізовувати ті завдання, які перед нами стоять. Я прошу там увімкнути, хай буде картинка. То краще, ніж на мене дивитися.
Стосовно критеріїв, які є. Ми поки що розпочали моніторинг фактично з 1 лютого цього року. Це поки обмежена кількість критеріїв, ви їх бачите на слайді. Далі ми будемо їх продовжувати.
Коротко про новий устрій, основа територіального устрою, який теж вам відомо. Цей слайд тільки для того, щоб він у нас викарбувався в пам'яті. Там є інформація, скільки міський, селищних, сільських громад, скільки міст селищ, сіл. Це також, я думаю, вам знадобиться і нам всім, і для громадян України ця інформація.
Наступне питання – це райони. Теж відомо, на основі 136 районів обрано 119 районних рад, створено 119 районних державних адміністрацій.
Наступний слайд щодо нової системи виконавчих органів. Тобто щодо районних державних адміністрацій, то урядом ще 16 грудня прийнято ряд рішень щодо їх утворення – 119. 
Ну, і станом на сьогодні, для інформації, щоб ви розуміли, яка ситуація у нас з районними державними адміністраціями, вже призначено 21 голову РДА, з яких 2 – в новоутворених районах. Також, крім раніше утворених РДА, проведено державну вже реєстрацію новоутворених РДА. Цей процес нещодавно розпочався, ми сподіваємося, що він швидко завершиться.
Тепер одне із таких, назвемо, зараз питань, яке ми, в принципі, і передбачали, це забезпечення функціонування районних рад. Я хотів би звернути увагу, може, на хвилину більше. Це одне із питань, яке зараз дуже активно дискутується, що на рівні громад, що на рівні районних рад, завершується процес передачі майна, про що я скажу чуть нижче.
Разом з тим, у нас виникає питання щодо забезпечення функціонування тих 119 районних рад, які ми обрали, як було зазначено уже з попереднього питання щодо виборів. Сьогодні у нас є районні ради, які мають дуже низькі показники, тут навіть були присутні голови районних рад. Але 50 тисяч бюджет району не в день, не в місяць, не в квартал, а в рік і гривень 50 тисяч. Ви розумієте, що тут забезпечити функціонування такої районної ради просто неможливо. За розрахунками експертів, додаткова потреба щодо фінансування районної ради становить 747 мільйонів гривень. Ми давали такі рекомендації в Мінрегіон ще в минулому році. 
І ще одна інформація, яка нам для роздумів, це, за даними Держказначейства, станом на 1 січня на рахунках районних рад бюджетів 3,4 мільярда гривень залишків коштів перехідних з інших рад, але це нерівномірний розподіл. І поки що вони не включені в більшості випадків в бюджети районів. Тобто ми працюємо з Мінфіном, Держказначейством для того, щоб їх, будемо так говорити, вивезти із перебування в такому неактивному стані. Але це знову ж таки не вирішить проблему. 
Стосовно ще функціонування районних рад, тому що дискусія буде продовжуватися, хотів би зазначити такі речі. У нас згідно закону на районному рівні голова обирається і один заступник. Разом з тим, всупереч чинному законодавству 29 районних рад затвердили свій штатний розпис працівників з двома і більше посадовими... заступників голови райради. До прикладу, Чернівецька область – 4 заступники… Чернівецький район, Баштанська, Первомайська райрада, Полтавська райрада, Херсонська райрада – по 3 заступники голови райради, в інших 23 – по 2 заступники. Незважаючи на те, що не мають ні грошей на їх утримання, вони поназатверджували цих заступників, що, звичайно, є порушенням законодавства. Я думаю, що повинна бути реакція.
В цілому, по наших розрахунках, для функціонування районних рад апарат міг би бути з посадовими особами – до 8 осіб. Разом з тим, середня по Україні –  19,3. Є такі районні ради, які по затверджували: Бучанська – 51 особа, Синельніківська райрада – 51, Кам'янська теж Дніпропетровська область – 54. Хоч в деяких райрадах, це Броварська – 4 одиниці, Володимир-Волинський – 8 одиниць, Дубенська – 9 одиниць. Тобто ми бачимо, що деякі районні ради просто діють без логіки абсолютної. 
Наступна таблиця вона просто вам дає, ви з нею ознайомитеся, загальну інформацію в цілому по терустрою, кількість депутатів обласних рад, районних рад, рад громад.
Наступне важливе питання – це передача майна до комунальної власності тергромад на основі Закону 1009, який набув чинності фактично в грудні. Станом на сьогодні за рахунок такої, скажімо, нелегкої роботи вдалося вже передати 97,7 відсотка всього майна. І ця картина, якщо на карті, вона виглядає таким чином, що у нас найбільш активна – це Житомирська і Чернівецька області. Вони вже давно вже завершили цей процес, можливо, ще є деякі нюанси, підтягнулася дуже швидко Львівська область, по інших ви бачите ситуацію. 
Уже згадували, пан Віталій згадував, Донецьку і Луганську області. Справді, там проблема пов'язана із утворенням військово-цивільних адміністрацій. Тут я думаю, наше спільне завдання, щоб пошвидше це відбулося. І в цілому по Україні ще залишилося 556 об'єктів, які не передані.
Наступний у нас такий індикатор – це співробітництво територіальних громад. Я на нього звертаю ніби так поверхневу увагу, але разом з тим ця робота вона активізується після того, як сформуються в цілому вже громади. І ми вчора з головами районних рад окремих областей обговорювали питання, що, можливо, їх також включити в перелік суб'єктів співробітництва, щоб вони могли спільно з громадами вирішувати такі питання, які стосуються, наприклад, екології,  переробки твердих побутових відходів, водозабезпечення, водовідведення і багатьох інших питань, де вони могли б співпрацювати і мати чим займатися. Так що, можливо, доцільно було б удосконалити цей закон. Я думаю, якщо буде підтримка, ми могли б разом це опрацювати.
Наступний блок питань – це місцеві бюджети. Я хотів би просто дати інформацію. Незважаючи на те, що 20-й рік у нас був дуже важкий, але по показниках ви бачите, що у всіх областях динаміка доходів місцевих бюджетів в 20-му році була порівняно з 19-м набагато краща. Тобто це говорить  про те, що місцеве самоврядування все ж таки, незважаючи на всі труднощі, активно працює і вирішує ці завдання. 
На наступному хотів би також звернути увагу ще на один показник – це частка власних надходжень до місцевих бюджетів, крім тих трансфертів, які надходять, і інших джерел. Це дуже важливо, це говорить про певну спроможність місцевого самоврядування. Ви бачите, що замикають в нас Закарпатська, Чернівецька, Франківська, Рівненська, Волинська, там фактично доля місцевих надходжень дуже низька і є над чим працювати. 
Наступний слайд я би пропустив. Далі хотів би просто показати вже в графіку порівняльні дані надходжень доходів загального фонду місцевих бюджетів… Чи ви не показуєте? Показуйте. Дякую. Фонду місцевих бюджетів в 2019-2020 роках. Ви теж бачите, що на якомусь етапі в травні в нас був провал по місцевих бюджетах, далі в нас все вирівнялося і місцеве самоврядування дуже добре в цілому спрацювало. 
Якщо наступний слайд, то теж цікава ситуація. Тобто, в принципі, всі місцеві бюджети непогано показали порівняно з 19-м роком, але найкраще знов спрацювали об'єднані територіальні громади. Ви бачите третій блок колонки, це порівняно з іншими органами самоврядування набагато краще. Разом з тим відбулося невелике падіння, не те, що невелике, таке помітне, міст обласного значення. Причини треба аналізувати.
Наступне – це видатки місцевих бюджетів за функціями, ми теж аналізуємо. Теж можна побачити, що основні видатки – це йдуть освіта, охорона здоров'я. Тут я хотів би лише, на цьому не показано, зазначити, що за даними Рахункової палати, бо часто оцінюють місцеве самоврядування по рішенню одного чи якогось голови, чи ради, за даними Рахункової палати, протягом 20-го року з місцевих бюджетів було витрачено 10,3 мільярда гривень на заходи, пов'язані з боротьбою з СOVID. Це говорить про певну відповідальність і активність органів самоврядування в боротьбі з цією епідемією.  
По ЦНАПах важливе, також ми будемо проводити моніторинг. Зверну увагу лише на те, що з 1 тисячі 470 громад лише 508 громад мають ЦНАПи, 962 громади не мають. І, я думаю, ці терміни, які визначені законом в 2 роки, вони є дуже тривалі. Нам потрібно зробити все, на жаль, не вдалося субвенцію спеціальну, щоб в цьому році максимально сформувати ЦНАПи в громадах в тому числі і за рахунок передачі з районних державних адміністрацій. Але це дуже є важливе питання. 
Продовжується в нас передача землі з державної комунальної власності. Початок року не такий активний, не тому, що снігом засипало, а просто ще формуються громади. 
І, нарешті, хотів би зазначити, що я думаю, що ми з комітетом ще доповнимо додаткові показники, ми плануємо… це розвиток, власне, яким чином формуються старостинські округи. Правда, ми чекаємо, що буде прийнятий закон стосовно старост і старостинських округів, щоб ми впорядкували цю систему. Також щодо критеріїв оцінки спроможності громад. 
Дуже активно ще зараз розглядається питання заробітної плати, це тієї межі, яку не повинні переходити, коли встановлюють там оплату відповідним посадовцям місцевого самоврядування. Це теж є дуже таке зараз гостре питання, і дуже важливо, щоб окремі рішення місцевого самоврядування, незважаючи на те, що, звичайно, ми керуємося європейською хартією, але певна планка повинна бути для всіх. Є система оплати праці, і вона теж повинна якимось чином регулюватися.
Дякую за увагу. І готовий, якщо є ще якісь питання.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Чи є бажаючі задати питання? Олександр Сергійович Корнієнко і Віталій Безгін, прошу. Лариса Білозір.
Пані Тетяно, а можна попросити ще буквально 5 хвилин вашого часу? Нам треба буде зараз проголосувати… (Шум у залі) нам просто кворум потрібен. Нам треба ще це… 
Давайте ми зараз проголосуємо, поки пані Тетяна є, а потім перейдемо в "Різне" і вже перейдемо. 
Шановні колеги, є пропозиція. Інформацію про моніторинг, реформи місцевого самоврядування та територіальну організацію взяти до відома. Рекомендувати Міністерству розвитку громад та територій України продовжити відслідковувати перебіг реформи місцевого самоврядування та територіальної організації влади, розширивши критерії моніторингу в частині аналізу впровадження реформи децентралізації в сфері освіти, охорони здоров'я і надзвичайних ситуацій, розвитку інституту старост тощо.
І ще, так як у нас зараз відсутній наш секретар Дмитро Валерійович Ісаєнко, Аліна Леонідівна, я прошу вас бути секретарем, якщо ви не заперечуєте.
Якщо є згода всіх, тоді голосувати за це питання не будемо. Добре? Шановні колеги, є згода? Дякую.
Тоді є пропозиція підтримати… Зараз, пані Тетяна, одне голосування і все, і потім подякуєте нам.
І так, прошу підтримати дане голосування і проголосувати.
Бачите, як ви сильно хочете…
Не працює. Добре, в кого не спрацювало? В пані Олени і в пані Тетяни. Ваші голоси я зараховую "за".
У нас 14 – за, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Тепер ми задамо питання.
Дякую, пані Тетяно.
Ми переходимо до розділу "Різне", але запитання задамо. Прошу, Олександр Сергійович.
 
КОРНІЄНКО О.С. Дивіться, у нас тут два питання виникло. Сьогодні воно прямо виникло в залі від депутатів, але ми б хотіли його системно вирішити.
У нас при передачі майна в громади, виявляється, там з боргами багато майна. А борги такі цікаві, це різні штрафи там – від пожежників, різних там ще когось, наглядових служб і так далі. Ми розуміємо, що не дуже справедливо це вимагати від громад, зараз ці штрафи гасити, а вони не хочуть їх брати з цими штрафами. Я думаю, нам треба спільно з міністерством розробити зміни до бюджету, які б, наприклад, взаємозараховували, ну, або якось, так? Або дати субвенцію конкретно на ці штрафи. Я думаю, що зараз просто треба якийсь сигнал від міністерства, що буде так. Щоб ми цей процес… щоб ми зупинили процес відмови від прийняття майна через це. І потім протягом місяця, наприклад, розробити і внести спільно зміни до державного бюджету, які дозволять це унормувати.
Тому що це така, ніби, дрібниця, але вона… Там в кожній області – це 2, 3, 5 громад, а це в сумі 15 відсотків буде від усіх, і це там вже серйозний масив. Це перше.
Друге. Я хотів би у вашій зараз особі, тому що нема у нас міністра, звернути увагу дуже серйозну, категоричну на ЦНАПи. Тому що там у нас була позавчора координаційна рада з питань державного управління, там ми це обговорювали. Там вже така біда назріває. Це про ЦНАПи РДА перетворити в ОМС. Там темпи, які ми закладали, які ми з вами прораховували, вони набагато нижчі, ніж є реально. І це як би може бути проблемою. Тому що там їх не закриють, тут не відкриють. Люди будуть без послуг, райони ми збільшили. Ми людям обіцяли, що будуть послуги. Послуг нема. Тобто воно буде не дуже до людей коректно.
Може, пані Лариса як голова підкомітету профільного тут додасть нам якогось моменту? Але я хотів би, щоб якось звернули увагу. Ми зі свого боку зараз працюємо з Офісом Президента, щоб вони по вертикалі, по головам ОДА це і новопризначеним керівникам РДА це спрямовували. І планується, наскільки я знаю, велика нарада селекторна з керівниками нових РДА трохи незабаром, коли їх попризначають. Але паралельно треба рухати. Тому що це реально те, що в реформі для людей корисно – послуги мають бути близько. Вони не близько. Ну, треба підтягнути.
Дякую.

НЕГОДА В.А.  Дякую, Олександр Сергійович.
Перше питання стосовно передачі майна чи об'єктів з певними боргами. Є два джерела, дійсно, можливого погашення. Я говорив про 3,4 мільярда гривень, які є перехідними в районних радах. Звичайно, не всі районні ради мають ці кошти. Зараз ми проаналізуємо, і я думаю, що ми дамо посил. Погано, що запізнюється утворення районних державний адміністрацій, які могли б контролювати, або навіть при необхідності стримувати ці процеси використання коштів. Вони повинні погасити борги, в першу чергу, перед територіальними громадами, про це каже закон. Тобто в нас ресурс 3,4 мільярди, частина їх можна використати. 
Друга частина, ми готові, я би просив тут, може, коротеньке доручення не лише Мінрегіону – Мінфіну. Ми зберемо всю інформацію по тих об'єктах, які не зможуть бути профінансовані за тих 3,4 мільярда, яка там сума по кожній області, і можна їх вирішити за рахунок додаткової дотації, які отримують області. Я думаю, це невеликий ресурс, і це можна буде закрити, щоб ми спільно з Мінфіном, бо від імені якщо я Мінрегіону такий дам посил, то прийдеться, ну, зарплати не хватить моєї на ці обіцянки. Це перша частина. 
Друге,  що стосується ЦНАПів. Ми у затвердженій Постанові №606 Кабінету Міністрів передбачили функціонування ЦНАПів районних державних адміністрацій, і вони не мають права їх ліквідовувати до того, поки або не передадуть, або не утвориться в громаді відповідний ЦНАП. І сфера обслуговування залишається та, що й було: під ЦНАПи були при старих районних адміністраціях, вони повинні продовжувати функціонувати. 
Тут дійсно зараз розрив з кадровими питаннями, але ми постійно це наголошуємо на всіх селекторах, але тут потрібно, можливо, ще підключити Офіс Президента, щоб вони, ну, більш там так от знаєте як-то… тряхонути ними. 
Але питання абсолютно правильне, і ми його, я думаю, вирішимо спільними зусиллями. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Прошу, Олександр Сергійович. 

КОРНІЄНКО О.С. В'ячеслав Андронович, тут важливо дати правильний посил людям. Якщо ми скажемо зараз райрадам, що ми будемо робити вирівнювання по цим чотирьом мільярдам, вони всі до нас теж прийдуть під Верховну Раду. 
Тобто правильно сформулювати, що ті, в кого є, за рахунок залишків, ті, в кого нема, ми дамо або перезалікуємо там, або якось це буде – так? Щоб зараз це не виглядало, що ми зараз всі 4 розмажемо, якесь горизонтальне вирівнювання чергове, за яке нас там люди потім розіпнуть. Тобто давайте якось, щоб воно правильно звучало.

НЕГОДА В.А.  Олександр Сергійович, вони не розмажуться, тому що це перехідні кошти попередніх районних рад, правонаступники теперішні, ми не маємо навіть права їх забрати, чесно кажучи. Ми думали як би поділитися, але не виходить.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Віталій Безгін. Віталій Юрійович.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, В'ячеслав Андронович, за презентацію.
Насправді детально. Я трошки вже буду і рефлексувати на те, що казав пан Олександр. Дивіться, тут питання, яке ми прояснили, що там реально великий шмат цих боргових зобов'язань – це штрафні санкції. І в нас, зокрема ми з Олександром Сергійовичем говорили, виникло питання, що, можливо, тут навіть не потрібна субвенція чи дотація. Просто, якщо штрафні санкції, які кошти потім підуть в державний бюджет і давати державну дотацію на те, щоб їх погасити – виглядає парадоксально. Можливо, можемо якось в інший спосіб врегулювати. Тут, звісно, питання не до вас, просто ви наше міністерство профільне, тут питання до Мінфіну, що було б чудово, щоб ми не через мажоритарників збирали інформацію, а Мінфін системно просто звів ці дані і ми розуміли, скільки в нас таких громад, бо ми розуміємо, є конкретні кейси в кожній громаді. Ще один момент, це вже є в позиції комітету, що ми по ЦНАПах круто, що ми хотіли ще там по освіті, охороні здоров'я і так далі, щоб був цей моніторинг, це просто корисно. 
І по процедурі передачі майна. Чудово, що в нас є 3 області, які закрили питання: Донецька, Луганська – окрема історія, Закарпатська, я так розумію, що там питання однієї конкретної райради, політичний аспект. Ні, вже немає? Супер. Єдине, я думаю, що ми так само з комітетом маємо по кількох обласних: Чернігівська, Вінницька, безпосередньо Херсонська, наголошую, щоб ОДА ефективніше ту контролювали, модерували процес, тому що, я ще пам'ятаю, Львівська була там тиждень назад в кінці, вже вона виконала все. Хай голови ОДА включаються, це дійсно важливо, це їх координація. 
Тому велика дяка. Продовжуємо працювати.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Лариса Білозір, прошу. Питання по ЦНАПам.

БІЛОЗІР Л.М. Дякую, пане голово, за те, що ви мені завжди останній даєте слово. Спочатку говорить Корнієнко, потім Безгін, а я – самий кінець. Така традиція у нас.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Лариса, ви говорите  у нас завжди.

БІЛОЗІР Л.М. Дивіться, дійсно адмінтерреформа стала справжнім викликом для громад і ви бачите як їм сьогодні тяжко. Певні є заміси з цим, з передачею майна, зі створенням органів в ОМС. Але, дійсно, що би я хотіла акцентувати, на тому, що саме по моєму профільному питанню, що саме Мінцифра, тут ви говорите, що треба звернутись до Офісу Президента, до Мінрегіону, це не питання Мінрегіону, це питання Мінцифри, яка згідно нашого Закону 2679 мала передбачити і дати певні плани, розробити плани разом з ОДА і контролювати цю ситуацію. 
Мало того, скажу, що на базовому рівні не дотримується наш закон 2679, тому що мали все ж таки утримуватися хоча би один працівник ЦНАПу на період трансформації, поки майно і самі ЦНАПи не взяли ОМС на себе. Це я говорю про районні адміністрації. А у мене на окрузі були такі факти, коли взагалі закривали ЦНАП районний, не передали, закрили на ключ, забрали також у реєстраторів ключі, відправили їх на біржу і не працює. Це взагалі грубе порушення закону і ніхто це не контролював. 
І ми говорили з Мінцифрою про те, що вони мають якісь директиви, роз'яснення давати, так я цього документа не побачила. Тому я хочу при нагоді сказати колегам, що на наступний комітет я прошу запросити Міністерство цифрової політики, тому що... На 17 березня? Так. Тому що вони гарно моніторять, все гарно. Якщо щось добре, то значить, це Міністерство цифрової політики, а якщо щось погане, то до Мінрегіону ідуть. Тому я пропоную... Це їхня зона відповідальності, це зона відповідальності голів ОДА, як вони могли таке допустити. І тут ми повинні навіть приватні кейси розглянути, тому що загалом можна розказувати, що все добре, а насправді на місцях є проблеми по ЦНАПам. І ми навіть не можемо зберегти те, що вже існує в районних адміністраціях. 
І друге питання. Я хотіла до вас звернутися і попросити про допомогу. Я вже говорила з пані Оленою  Шуляк, вона вже включилась в це питання. Є проблеми на первинці, центри первинної медико-санітарної допомоги, і первинка, і вторинка. Зараз НСЗУ, коли в нас такий аврал з передачею майна, коли тільки формуються зараз у нас громади деякі, він зараз вимагає інклюзію. От вони хочуть зараз щоб новоутворені ці ЦПМСД їм зробили у ФАПах, в амбулаторіях, в яких 30 років нічого не робилося, інклюзію, доступність, туалети і так далі. Навіть на вторинці, в районних лікарнях вони вимагають у пологового відділення, яке не приймає жінок з інвалідністю, щоб було все, розумієте? Це тільки на ПКД на одну районну лікарню 5 мільйонів гривень, тульчинську.
І те, що вони викручують руки, коли тільки формуються, і говорять про те, що вони не заключать договори. Відповідно вважайте, що спершу люди й так уже не отримують зарплатню, не отримують утримання цих первинки і вторинки, ми матимемо у медичній системі просто колапс. І тероризувати НСЗУ громади цим не можна.
Так, це потрібно робити рік-два. Ну, не можна це зробити і говорити, що ми з вами не підписуємо договори, ви не отримаєте кошти на вторинку і на первинку тому, що ви щось не виконали.
Дмитро, що ви хотіли сказати? 

_______________. Я хотів би тут додати, що у нас в Міністерстві регіонального розвитку і в Міністерстві охорони здоров'я 2 майже роки лежить підготовлений проект ДБН про медичні заклади. Я особисто курував його розробку, коли у МОЗ працював. Два роки він не виходить. І я не знаю, чи це проблеми з Міністерством охорони здоров'я, чи щось у вас зависло, мені важко сказати. Але його вже рецензували спеціалісти з Нідерландів. Вже їм займались всі, хто завгодно. Вже приватний ринок робив на нього рецензію. Це була величезна робота. Давайте його випустимо. Щоб хоча б, коли такі заклади, вони будуть займатись інклюзією, так, вони займались всіма оцими речами, щоб вони не робили по застарілих нормах це. Давайте, пане В'ячеславе…

БІЛОЗІР Л.М. ...що ти запропонував. А воно зараз не підходить…

_______________. Ні-ні, воно не прийнято. 

БІЛОЗІР Л.М. По новим нормам 19-го року.

_______________. Ні, воно не прийнято. Немає нових ДБНів.

БІЛОЗІР Л.М. (Не чути) 
 
_______________. Немає.

БІЛОЗІР Л.М.  Є. 

_______________. Та, ну, немає затверджених ДБНів!

БІЛОЗІР Л.М.  Олену Шуляк спитай.

_______________. Ну, немає затверджених ДБНів по закладам охорони здоров'я. Коротше, потрібно їх підняти просто, і зрозуміти, що з цим проектом, щоб його випустити, затвердити, і щоб вони могли нормально реконструюватися.

НЕГОДА В.А. Добре. Дякую. 
Що стосується ДБНів. Я обов'язково передам міністерству, тим відповідальним, які ведуть цей напрям, якщо це справді так, то я особисто вас поінформую в чому справа. 
Друге питання, що стосується первинки і вторинки. Я неодноразово, ми зустрічалися, я в МОЗ виїжджав і з НСЗУ, і з іншими стосовно того, щоб не допустити ні на яку долю погіршення якості послуг, пов'язаних особливо з отриманням чи непродовженням ліцензій, які сьогодні мають. НСЗУ запевнило, і ми провели… теж є повна інформація по всіх тих ліцензіатах, хто отримав ліцензії від НСЗУ. Запевнили, що в нас зриву ні по одній громаді, ні по одному об'єкту не буде. Якщо є такі десь факти, ми говоримо зараз в прямому ефірі, прохання  інформуйте, хоч наше, не наше питання, для мене всі питання, які пов'язані з місцевим самоврядуванням і в освітою, і в охороні здоров'я. Так що ми це будемо вирішувати. 
Друге. Ще одне ви не піднімаєте, але ще є деякі проблеми у сфері освіти. Я з Міністерством освіти і з міністром, особисто ми направляли навіть листи туди, щоб вирішили зміни до Закону "Про освіту", оскільки в нас є таке поняття "ліцеї", засновниками яких можуть бути лише обласні ради, міста більше 50 тисяч і райони. І зараз передача тих об'єктів, які претендують чи є ліцеями, фактично теж є певне питання. Я сподіваюсь, що МОН це також врегулює. 
Всі інші питання… 

_______________. (Не чути) 

НЕГОДА В.А. Звичайно, МОН з точки зору подати законопроект. 

БІЛОЗІР Л.М.  (Не чути) 

НЕГОДА В.А. Тому я думаю, що невипадково голова вам завжди дає останнє слово, щоб ви красиво завершили нашу дискусію. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, В'ячеслав Андронович. Прошу займати місце. 
Шановні колеги, ми з вами вже перейшли до "Різного". У нас, дивіться, 25 лютого повинно бути засідання, вірніше,   у нас буде о 14 годині засідання Ради розвитку громад та територій при Президентові України, на якому буде присутньо більшість депутатів членів нашого комітету, в тому числі і я, і також якась кількість експертів, які повинні бути. 
Тому є пропозиція. Прошу обговорити питання щодо зміни часу. Є пропозиція зміни часу круглого столу. Тематика у нас та сама: "Нова редакція Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" через призму Європейської хартії місцевого самоврядування"
Початок круглого столу заявлено о 13:00. Але він не зможе відбутися з таких причин. Є додаткова дата для обговорення, це 1 березня 13:00.
Всіх влаштовує? Там пан Віталій Безгін повинен бути.
Дмитро Гурін, вас влаштовує? 
Все. Тоді у нас модеруємо… це круглий стіл з цього... Модерує  Дмитро Гурін та я. Ми разом робимо для того, щоб всі експерти долучилися і були заслухані.
Шановні колеги, по експертах і по складу ми погодимо, тому що в мене є там додаткові експерти, Ганущак, Ткачук і Козіна, щоб вони були, долучилися до всебічного обговорення даного питання.
Колеги, також нагадування, що завтра 18 лютого об 15:15 відбудеться круглий стіл: "Староста в громаді: статус, мета та завдання". Захід відбудеться в режимі онлайн-трансляції на офіційному веб-сайті комітету, у Facebook сторінка буде, YouTube канал комітет, тому прошу долучити до онлайн, в кого будуть можливості.
А також програма USAID РАДА "Співпраця з Апаратом Верховної Ради України" на запит народних депутатів України 23-25 лютого 2021 року планує проведення в онлайн форматі днів парламенту на Волині. Метою заходів в рамках програми днів парламенту є представлення роботи парламенту на регіональному рівні: покращення взаємодії між парламентом та громадянами, органами місцевого самоврядування, громадськими організаціями; сприяння комунікації народних депутатів України з виборцями; підвищення рівня громадської і парламентської просвіти. Ні, це в онлайні буде. Це онлайн. 
У межах програмних заходів 24 лютого 21-го року заплановано провести відкриту онлайн-дискусію за участю народних депутатів, органів місцевого самоврядування з попередньою робочою назвою: "Діалог парламентарів та місцевих громад для спільного порядку денного". Нас в рамках ініціативи модульний комітет запрошує стати співорганізатором заходу та делегувати представників. 
Якщо немає заперечень щодо того, хто в нас буде модератором, хто буде партнером, також в нас пропонується делегувати Ігоря Гузя, який з Волині, а також Вячеслава Рубльова від нашого комітету. Якщо нема заперечень, ми їх делегуємо, тому доводжу інформацію. 
Шановні колеги, чи є ще у членів комітету заяви, оголошення? Якщо ні, оголошую засідання… (Шум у залі) 
Прошу, Олександр Сергійович. 

КОРНІЄНКО О.С. Шановні колеги, в нас йде зараз розробка стратегії реформування державного управління на наступні 5 років. До неї можна, до розробки, долучитися можна в робочому порядку. Ми запропонуємо механізм. Ми вирішили ніяких там робочих груп не створювати чергових, бо їх в нас вже так багато, що ми скоро будемо в них плутатися. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ми скоро будемо просто голосувати за скорочення або за закриття робочих груп. Пане Олександре, у нас завжди порядок денний повний буде. 

КОРНІЄНКО О.С. Щоб воно не загубилося. Але можна до мене звертатися, і ми влаштуємо певний механізм на майданчику підкомітету, який дозволить всім колегам з комітету долучитися, і колегам з різних інших органів, структур також. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую за інформацію. 
Шановні колеги, оголошую засідання комітету сьогодні закритим. Дякую всім за роботу. Дякую за плідну співпрацю.