СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування
27 січня 2021 року
Веде засідання голова Комітету КЛОЧКО А.А.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Доброго дня ще раз, шановні колеги! Колеги, нагадую, що до складу нашого комітету входить 27 народних депутатів. У відповідності до статті 44 Закону України про комітети засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутні більше половини від затвердженого Верховною Радою України складу його членів. 
Так, у нас всі зареєструвались. Будь ласка, перевірте. А підійдіть, будь ласка, до Олександра Анатолійовича… Запрацювало? Шановні народні депутати, перевірте, будь ласка, чи у всіх пройшла реєстрація. Натисніть,будь ласка, на свій портрет. Дякую.
 Ігор Володимирович, спрацювало у вас? На екрані натисніть. Спрацювало? Дякую.
Ітак, шановні колеги, на засіданні присутні 22 народних депутати, засідання комітету є повноважним. Ми з вами розпочинаємо засідання. 
Пропонується прийняти порядок денний за основу. Прошу підтримати і проголосувати. 
В кого не спрацювало, прошу підняти руки. 
Не голосувало – 2. Ще в кого? Ваш голос – за? І ще в кого не спрацювала система? У вас не спрацювала? Ваш голос – за? Добре.  
Поставте, будь ласка, ще раз на переголосування, не спрацювала система в двох членів комітету. 
За порядок денний за основу, прошу підтримати і проголосувати.
За – 22, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Шановні колеги, пропоную включити до порядку денного питання про розгляд засідань нашого комітету в лютому 2021 року. Також, колеги, є ініціатива підтримати підкомітет з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії, перенести на одне засідання або наступне (сьогодні подивимось, на яке), на інакше засідання комітету розгляд законопроекту про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення партійного плюралізму при формуванні складу представницьких органів і обранні виборних осіб на парламентському рівні з реєстраційним номером 3452; та проект Закону України про внесення змін до Виборчого кодексу України щодо забезпечення партійного плюралізму при формуванні складу представницьких органів і обранні виборних осіб на місцевому рівні з реєстраційним номером 3453, автором яких є народний депутат Олександр Качура (я надам вам слово зараз); також  проект Закону України про внесення змін до Виборчого кодексу України щодо присутності народних депутатів України на засіданнях виборчих комісій з реєстраційним номером 4473, внесений народний депутатом України Нестором Шуфричем, за ініціативи авторів вказаних законопроектів.
Якщо автори та голова підкомітету бажають прокоментувати дану позицію, прошу, але Олександр Качура... Да, прошу вас, а потім Олександр Качура.

_______________. Я можу прокоментувати. Дякую, пане голово.
Що стосується останнього законопроекту, який ви зазначили за авторством Шуфрича, до нас просто надійшло звернення самого автора цього законопроекту. У зв'язку з тим, що на даний час у нього проходить і він головує на засіданні свого комітету, вийшла така накладочка, він особисто звернувся з тим, щоб ми перенесли розгляд даного питання. Ми йдемо назустріч автору законодавчої ініціативи і просимо підтримати таку пропозицію.
А щодо двох законопроектів нашого колеги Олександра Качури, я думаю, він зараз детальніше пояснить. Ми вчора, в принципі, ці питання розглядали на підкомітеті, але я хочу, щоб Олександр свою позицію висловив.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Олександр Качура, прошу, вам слово.

КАЧУРА О.А. Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Дякую, колеги. Насправді ми вчора таку провели дуже фундаментальну фахову дискусію з приводу цих законопроектів. Я побачив підтримку серед колег з різних політичних фракцій, тому що, дійсно, враховуючи те, що зараз буде змінюватися виборча система, і тільки політичні партії будуть висувати кандидатів, тобто не буде мажоритарки, постало питання того, щоб знижувався прохідний бар'єр і до парламенту, і до органів місцевого самоврядування. Тобто це загальноєвропейська практика, і це рекомендації ПАРЄ про тривідсотковий бар'єр, тобто у наших сусідніх країнах майже у більшості саме такий прохідний бар'єр. 
Я думаю, що це виключно політичне рішення має бути, тому я буду  просити відкласти розгляд даних законопроектів, оскільки я хочу ще провести додаткові консультації з фракцією "Слуга народу", з іншими політичними фракціями в парламенті і з Офісом Президента. Тому що, дійсно, може бути те історичне і справедливе рішення, яке дозволить збалансувати нам представництво в органах державної влади, представницьких органах всіх політичних партій. Тому що у нас так сталося, що на останніх дострокових виборах ті партії, які подолали тривідсотковий бар'єр, це півтора мільйона українських громадян за них проголосували. 
Тобто у нас би не було накопичення такого негативу в суспільстві. У нас би не було використано окремими партіями інструмент такий як вулиця, якби вони були представлені в парламенті. Тому давайте приймемо мудре рішення. А поки що я прошу відтермінувати розгляд законопроекту і в подальшому повідомлю комітет про вже можливість розгляду. Тому що, як зазначило ГНЕУ, як зазначив комітет, що це суто політичне рішення. Жодних зауважень зі сторони ГНЕУ немає, воно підтримує дану ініціативу і вважає, що ми повинні все-таки виключно шляхом саме визначення політичної позиції кожної політичної партії прийняти рішення. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре. Ми дослухаємося до вашої пропозиції.
Вячеслав Рубльов, прошу, вам слово. 

РУБЛЬОВ В.В. Доброго дня, шановні колеги. Зважаючи на те, що у нас є  чисельні звернення районних рад, відповідно які надходять до нашого комітету, вчора проходив Комітет з питань регіональної політики та місцевих бюджетів, було обговорення тих звернень, які надійшли. Прошу включити в порядок денний в частину організаційних питань порядку денного нашого засідання звернення районних рад щодо проблемних питань їх фінансового забезпечення у 2021 році до Кабінету Міністрів України. Прошу підтримати. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Роман Лозинський, прошу, вам слово. Потім вам, пані Аліна.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, шановні члени комітету, технічна пропозиція. Звертаються люди, пишуть, що на нашій трансляції зараз відсутній звук на трансляції засідання комітету. Просто прохання технічну службу звернути увагу і відновити звук в трансляції. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Технічна служба, прошу розібратися в даному питанні, налагодити. Трансляція йде, немає звуку. 
Дякую. Дякую за зауваження, пане Романе. Ми дослухаємося і виправимо. 
Пані Аліна Загоруйко, прошу, вам слово. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Шановний пане голово, шановні колеги, я пропоную в розділі, де у нас зазначені організаційні питання, розглянути ще одне питання, яке стосується і звернення Олександра Качури і в принципі питання, яке сьогодні в українському суспільстві, можна сказати, на вухах. Питання, яке стосується призначення позачергових виборів харківського міського голови. Ми вчора на підкомітеті цю ситуацію теж обговорювали. І пропоную зараз на комітеті обговорити. І я думаю, що в результаті обговорення нам треба буде прийти до рішення щодо подальших наших кроків в організації нашої роботи. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Аліна Леонідівна. 
Віталій Безгін, прошу, вам слово. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане голово. 
В принципі, ми про це з вами говорили і ще сьогодні попередньо. І нагадую, кілька місяців назад, коли у нас був присутній зокрема голова Донецької військово-цивільної адміністрації, говорили про налагодження співпраці між безпосередньо ВЦА та комітетом. Зрозуміло, що там трохи інша ситуація по громадам, бо процесам в тому числі і передачі, по реорганізації. Я думаю, що було б правильно проговорити дорожню карту, щоб ми обговорили з представниками ВЦА питання нашого все ж таки виїзду туди (або комітету, або членів комітету), щоб ми якраз-таки це напрацювали і, напевно, спрямували якесь звернення до них, що ми готові тепер безпосередньо, хлопці, підготуйте для нас цей зворотній зв'язок. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Я думаю, що ми звернемося від комітету. Визначимо, коли буде можливість комітету виїхати навесні цього року до ВЦА, під їх контролем подивитися, що дійсно там відбувається, для того щоб у членів комітету була реальність того, що відбувається на Донбасі. Дякую.
Шановні колеги, враховуючи, що кожен висловив свою позиції, пропонується прийняти порядок денний в цілому з врахуванням внесених пропозицій. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 23. Рішення прийнято.  Проти – 0. Утримались – 0.
Шановні колеги, переходимо до питань порядку денного. 
Перше. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розвитку інституту старости (реєстраційний номер 4535)  (автори народні депутати Безгін, Гурін, Аліксійчук, Шуляк, Загоруйко, Корнієнко, Стріхарський, Чорний). 
Від авторів законопроекту запрошується до слова Віталій Безгін. Прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане голово. Дійсно законопроект щодо старост – це ще один спільний децентралізаційний законопроект, який розроблявся, зокрема, і Міністерством розвитку громад і територій, і представниками комітету, тому це спільна робота, і він, власне, є таким, незалежним від того, хто є підписантами. 
В чому суть питання? Всі ми розуміємо, що коли ухвалювався Виборчий кодекс, ми нарешті пішли від питання політизації даної посади, коли були прямі вибори старост. Сподіваюсь, що до цього ми повертатися не будемо, оскільки крім конфлікту між старостами безпосередньо і головами громад це ні до чого не призводило. Ми все ж таки розуміємо, що саме голова громади є людиною, яка здебільшого несе і управлінську, і політичну, в тому числі, відповідальність.  
Даний законопроект, він переважно технічний і несе в собі чотири ключові норми. 
Перша – це ми прибираємо імператив по входженню старост до виконавчого комітету. Чому ми пропонуємо це зробити? Оскільки ми зіштовхнулись з проблемою, що велика кількість громад, які складаються  з великої кількості населених пунктів чи вони значні по території, саме через  цей момент такий пункт голови громад блокують призначення старост, щоб не роздувати свої виконавчі комітети до 20, 30, 40 осіб, в яких буде там, умовно, 25 старост.
Друге питання – це умовне питання "парашутистів". Ми розуміємо, що не завжди громада, мешканці громади правильно сприймають кадрові призначення, якщо не проходить попереднє обговорення. Тому ми все ж таки пропонуємо, щоб процедура призначення з подання головою громади, радою громади залишається, але їм обов'язково мають передувати публічні консультації з населенням. А це більш прозорий процес, він не є жорстким по відношенню до голів громад, але тим не менше вони в тому числі є політиками, які мають спілкуватися, не боятися обговорювати свої пропозиції зі своїм же електоратом.
Третя річ – вона стосується безпосередньо конкретизації норм про представницький мандат. Ми на практиці зіштовхнулися з такою історією, що певні псевдоексперти з питань децентралізації, які люблять всілякі там Zoom конференції збирати, понарадили певним громадам, що староста може поєднувати представницький мандат з мандатом, наприклад, депутата районної чи обласної ради. Хоча і чинне законодавство дає відповідь, що це неможливо, це порушення закону, бо це поєднання двох мандатів. Тим не менше, ми конкретизуємо це питання в даному законодавчому акті.
Четверта норма – вона стосується вже безпосередньо того, що є старостинський округ, тобто прив'язка до критерію населення. Тут стоїть норма в півтори тисячі осіб, навколо якої були певні суперечки. Але хочу зазначити, що ця норма не є імперативною, тому що ми розуміємо, що в нас є території з низькою щільністю населення, такі як Чернігівська область, наприклад, у нас є гірські, високогірні території. Тому там стоїть норма як правило, щоб ми мали люфт, запобіжник для таких територій і не робили занадто великі, маю на увазі логістично, старостинські округи. Подібні компромісні рішення ми, наприклад, робили, коли ухвалювали районування чи, власне, перспективні плани, відхилялися за певних обставин.
Тому вважаю, що на даний момент законопроект є збалансованим, але розумію, що буде потребувати обговорення, оскільки тут є концептуальні речі, власне, між першим та другим читанням. Крім того, дяка тут секретаріату комітету, що ми вже передбачили подібне обговорення із представниками асоціацій, з представниками громад і, власне, з представниками старост між першим та другим читанням. Звісно, що на нього будуть запрошені і народні депутати, представники всіх фракцій та груп, багато з яких є підписантами в тому числі даного акту.
Дякую. Прошу підтримати за основу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, я дам трошки згодом. Зараз ми почуємо заступника голови комітету Лозинського Романа Михайловича. Прошу сповістити рішення підкомітету. У нас Дмитро Гурін на лікарняному, тому Роман Михайлович...

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Ми всі бажаємо швидкого одужання нашому колезі Дмитру Гуріну. 
Щодо рішення підкомітету, то підкомітет пропонує за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу, скоротивши наполовину строк подання пропозицій і поправок до нього при підготовці до другого читання.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Прошу.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. І також під час підготовки до другого читання відповідно до першої статті 116 Регламенту Верховної Ради врахувати пропозиції, поправки щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту, що не були предметом розгляду в першому читанні.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Роман Михайлович. 
Олег Андрійович, прошу. Олександр Сергійович. І хто ще? Дмитро? Добре. Я бачу всіх.

ДУНДА О.А. У мене невеличке запитання. Я зараз подивився цей законопроект, проконсультувався. У нас по статті по існуючому закону, стаття 54 пункт 1 говорить про те, що староста затверджується відповідною там сільською, селищною, міською радою і так далі і так далі. Це планується змінити і ввести в цю процедуру так зване громадське обговорення, процедура якого не зрозуміла. Можливо, це і можна зробити, але треба тоді одразу готуватися, що по деяких регіонах, по деяких ОТГ можливі судові тяганини, бо не зрозуміло процедурно як це буде виписано, як це громадське обговорення буде відбуватися.
І ще хотів би зазначити, що у нас багато в деяких ОТГ, багато в яких селищах мери і селищні ради, міські ради не можуть знайти старосту, люди не хочуть туди йти. Яке громадське обговорення там взагалі може бути? Я запропонував би визначитись: або вибори, або призначення.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олег Андрійович.
Віталій Безгін. Потім – Олександр Корнієнко.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Я думаю, що Олег Андрійович не зовсім уважно читав законопроект, норму про те, що процедуру призначення ніхто не змінює: призначає рада громади з подання голови громади. Перед цією процедурою ми додаємо процес консультацій, які голова громади, перед винесенням свого подання на раду громади, проводить безпосередньо з громадськістю. Я не думаю, що релевантно брати до уваги Київську область про те, що тут десь немає бажаючих. Якщо спуститися в інші території, там навпаки, вибачте, з вилами йде боротьба, тому що кожен сільський голова хоче отримати собі якусь посаду. Тому все ж таки, що стосується не жорсткої, не імперативної процедури, а власне консультацій, це свідома позиція, оскільки це треба регламентувати або іншим законом або більш широкими змінами до Закону "Про місцеве самоврядування", консультації навколо якого зараз тривають. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Олександр Корнієнко. 

ДУНДА О.А. Я одразу скажу відповім. 
Перше. Я дякую за аналіз, я читав. Одразу запевню, що читав дуже добре. І вам одразу скажу. Так, затверджується селищне. Але все одно будуть такі прецеденти, коли деякі дуже розумні юристи або депутати оскаржать у зв'язку з тим, що вони будуть вважати, що обговорення були невірними. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Але це буде в майбутньому. 

ДУНДА О.А. Це, по-перше. 
По-друге….. (Не чути)  Ви не порівнюйте всю Київщину з колишнім Києво-Святошинським районом. Київщина – вона різна. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Олександр Сергійович Корнієнко, прошу, вам слово. 

КОРНІЄНКО О.С. Шановні колеги, я хотів би теж про цей законопроект поговорити. Але в якому контексті? Я б хотів, щоб ми правильно сприймали цей законопроект і не робили до нього якихось великих, так би мовити, вимог і очікувань. Тому що це суто emergency,  як у нас прийнято казати, законопроект (як наш Прем'єр-міністр зараз каже), який спрямований на те, щоб тут і зараз усунути ті вузькі місця, які там робить інститут староства, і взагалі цю інституцію староства. Ну і як би зараз ставлять дуже серйозні заслони тут і зараз на шляху до її роботи. 
А оці всі великі системні зміни, про які ГНЕУ пише багато в своїх висновках, про прибирання норм з Виборчого кодексу, про те, що привести у відповідність з Законом "Про службу в органах місцевого самоврядування", і так далі, це все треба робити під час прийняття відповідних профільних законів, якими, ми знаємо, наш комітет зараз займається і робоча група по законопроекту про місцеве самоврядування і сталий розвиток громад, і так далі, як він буде називатися, ми ще не знаємо. Там вже дві робочі групи навіть. Точніше, двопалатна робоча група з двох частин і вона дуже активно працює. І окремо ми будемо скоро запускати процес обговорення законопроекту, вже внесеного пані Шкрум про службу в органах місцевого самоврядування або нового, який ми перевнесемо. І там ми вже врегулюємо інституцію старост повноцінно, належно, з врахуванням всіх можливих елементів. А вже фінально, ми розуміємо, що це буде все одно при конституційній складовій реформи децентралізації, в яку ми віримо, в цьому скликанні наш комітет все одно побачить і за неї проголосує, не лише наш комітет, а і 300 голосів в залі. 
Тому я б закликав зараз цей законопроект сприймати, як терміновий, ми тому і термін скорочуємо, не спамити його правками, знову-таки  до колег звертаємося, і спробувати його оперативно прийняти, задля того, щоб люди почали на місцях працювати по тим ідеям, які ми висловили. І ці ідеї з ними узгоджені, хочу на це звернути увагу, тому що щодо виконкомів просять самі голови і члени виконкомів громад, депутати. Вони не бачать сенсу робити виконкоми по 100 людей, з яких половина – старости, немає в тому сенсу. 
Щодо суміщення… Я завершую. Щодо суміщення посад просять просто люди, тому що вони не розуміють, як староста може бути ще і ФОПом в магазині. Воно трохи в людей в голові не поміщається таке і я з ними згоден абсолютно. І ці всі елементи, вони людям зрозумілі і обговорені, тому просимо підтримати і працювати над системними змінами разом з нами. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Дмитро Микиша. Потім – Лариса Білозір. Прошу. 

МИКИША Д.С. Дякую. Дійсно, цей законопроект буде вирішувати трохи наболілі питання, які останнім часом надходять до народних депутатів членів профільного комітету. Переважно це з тих громад, які вже об'єдналися. Бо діючі громади вже чудово вирішили цю проблему і є успішні кейси зі створення старостинських округів та ведення комунікацій якраз зі старостами, які на даний момент виконували обов'язки. 
Даний законопроект обов'язково потрібно приймати в першому читанні за основу і вже доробляти його між першим та другим читанням. Два слова скажу, буквально. 
За виконкоми – не бачу жодної проблеми, бо є і особистий досвід праці у виконкомі, який складається більше ніж з 20 людей. Ми ж розуміємо, якщо буде дуже багато старост – це ж не першокласники, які не будуть приїжджати або не будуть щось там робити. Це ж відповідальні люди, яких саме ця громада призначала, і в першу чергу ця рада. Тому не бачу жодної проблеми. 
Також би подискутував щодо поєднання з депутатством якоїсь ради, або цієї ради, або ради вищого рівня. Ну це якраз до дискусії між першим і другим читанням. 
І останнє, що якщо ми вже призначаємо старосту поданням і перед цим повинні бути публічні консультації, то вважаю, що необхідно це також робити, коли рада буде звільняти відповідного старосту з його посади. Бо ми якраз статтю 79 прим.1, де чітко виписані аргументи та підстави його дострокового припинення повноважень прибираємо. Тому, вважаю, що норма про те, що необхідно провести якісь обговорення або публічні консультації щодо його звільнення, бо може бути якраз і політичний мотив, а людина добре працює. Якраз би громада підтримали би і настояла на тому, щоб необхідно було його залишити. 
В цілому вважаю, що його просто конче необхідно приймати і вже доопрацьовувати між першим і другим читанням. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Лариса Білозір, прошу, вам слово. 

БІЛОЗІР Л.М. Дякую, пане голово, шановні колеги. 
Стосовно законопроектів. Ми сьогодні два розглядаємо щодо інституту старостів, то звісно, голови дуже чекають цього законопроекту. Дехто каже, що він нічого не вирішує. Дехто дійсно вбачає в консультаціях якесь спасіння. Але хочу сказати, що по факту ті консультації, вони нічого не вирішують. Все одно рада голосує як хоче і того, кого подасть голова, вона може не затвердити після цих консультацій. Тому реально ні один ні інший закон не матиме наслідком прямого впливу рішень громадського обговорення на призначення старост. Все одно вирішує рада громади. 
Тому, звичайно, я вам чесно скажу, зокрема у мене на окрузі всі люди ратують на те, що все ж таки я не вбачаю тут ніяких політичних речей, все ж таки староста мав бути би обраною людиною, а не намісником голови. Звичайно, це дуже зручно головам. Можливо, це прибирає деколи конфлікти. Так, є доля правди в цьому. Але в цілому, звичайно, люди дуже обурені на місцях. Я думаю, в будь-якому разі цей законопроект, очікують його, його треба підтримати. 
Єдине, що от мені зокрема не подобається це те, що староста не може бути у виконкомі. Я думаю, що це не аргумент, що їх забагато там, це буде балаган. Тобто аграріїв ми вводимо в виконком, а староста не може знати, що відбувається в світі, в охороні здоров'я, в громаді. Якраз він там на місті. Якщо він вже намісник голови, то він має доносити думку людей і ситуацію на місцях.
Тому я вважаю, що цей законопроект дійсно детально прописано. В ньому правильно прописано зміни по визначенню, що таке Старостинський округ, там певні суперечності по Закону про добровільне об'єднання, яке вже не діє, усунуті. 
Але загалом все ж таки я пропоную на підкомітеті, на комітеті, коли ми будемо розглядати Виборчий кодекс, виправляти помилки, все ж таки повернутися до обговорення, що староста може бути виборною особою. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Романе Лозинський, прошу, вам слово. Андрій Стріхарський потім. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Шановні колеги, в мене буде питання до Віталія Безгіна, голови профільного підкомітету. 
Звісно, що ми ще мали позицію фракції "Голос" під час голосування за Виборчий кодекс. І ми теж переконані, що філософія посади старости… Незважаючи на конфлікти, незважаючи на дискусії на місцях, вони завжди будуть. Ми прекрасно розуміємо, скільки завжди позицій, різних думок є на місцях, їх неможливо усунути навіть зробивши старосту намісником голови. Це зручно, але це цієї проблеми не вирішує взагалі. 
Але в мене тут питання, пане Віталію, взагалі більш концептуальне. Тому що взагалі староста – це інструмент, це інструмент вирішення питань громади і в першу чергу тих територій, які, чим далі ти від центру громади, тим гостріше в тебе питання в представлені своїх інтересів, щоб не стати сировинним придатком до центру громади. І це завжди було проблемою. І неодноразово на зустрічах в громадах люди, які живуть далеко від центру і є нелояльні до голови, вони бояться, що питання, які були заморожені, там якісь техногенного характеру, кар'єрів, які будуть мати екологічні наслідки для їхніх територій, будуть прийняті цією громадою. Тому що в центрі це вигідно, це збільшення бюджету, але це дуже зробить великий дискомфорт жителям цих територій, які були приєднані до центру, які дуже часто не є лояльними до центрального керівництва. 
Так у мене питання, взагалі от яка модель представництва цих інтересів найкраще може працювати? Тому що те, що вони не будуть представлені в виконкомі, мабуть, це правильне рішення. Тому що виконкоми швидше мають бути професійні органи, не територіальні, а секторальні.  
Я взагалі з цим напрямком погоджуюсь. Але, відрізавши від виконкомів, зробивши намісником голови, зараз мені здається, що ми ставимо під величезний ризик взагалі всі території, які, чим далі від центру, тим більший у них ризик і тим більше питань виникає у них. І я озвучую зараз, пане Віталію, вам, яка модель представництва їхніх інтересів, якщо  центр захоче приймати рішення, які будуть невигідно цим територіям, які теж є частиною громади. 
Дякую. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане Романе, ну да, філософськи. Я вважаю, що, перше, не зовсім коректно називати старосту намісником голови, оскільки та модель, що закладена, все ж таки стримки і противаги. Оскільки все ж таки затверджує рада громади, а ми прекрасно знаємо, що далеко не в усіх громадах це представники однієї… іншої сили. Тим більше, що, наприклад, ви представляєте Львівщину і знаєте, що якраз-таки  у випадку Львівщини це дуже часто стримки і противаги. 
Що стосується того, яку роль може займати староста і що виписано. Зокрема, даним законодавчим актом передбачено, що староста має право захищеного і гарантованого виступу на всіх засіданнях виконкому та інших, створених безпосередньо в межах громади органів, які стосуються їх територій. Тобто фактично без участі старости рішення про якісь зміни щодо тієї території громад, до того шматка громади, який вони представляють, вони є неможливими. 
Звісно, якби він був членом виконкому, в обов'язковій нормі у нього було б право голосу. Але тут, знову ж таки, ми прибираємо імперативну норму, тобто є, зокрема, голови, з якими спілкувались, які є прихильниками того, щоб зберігати їх як членів виконком. А є ті, хто проти, тому ми прибираємо тут винятково імператив.  
На моє переконання, щоб балансувати інтереси, цього достатньо. Чи це унеможливлює кейси, коли, наприклад, якась там екологічна річ може нашкодити якійсь частині громади? Звісно, що не унеможливлює. Але, на моє переконання, навіть в будь-якому місці, в якому взагалі немає такого інституту, як старостату, якісь неправомірні дії тієї чи іншої місцевої влади можуть нашкодити, власне, життєдіяльності і взагалі стану цієї території. Тому тут дивитись на це крізь призму безпосередньо недобропорядних чиновників, я думаю, що не є досить коректним. 
Що стосується тез, які ви казали, Лариса Миколаївна, про прямі вибори старост, давайте ще і практично дивитись на річ. Крім того, що ми прибрали конфліктогенність і певні речі, ми ж розуміємо, що у нас була велика кількість громад, які йшли на перші вибори і в яких не було старостинських округів. І якби ми йшли шляхом безпосередньо прямих виборів старост, то фактично у нас 400 плюс громад зараз взагалі були би без старост як таких. І не було б навіть інструменту найближчим часом  там провести вибори. На це теж треба було зважати, і ми зважали на це, коли ухвалювали зміни до Виборчого кодексу.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Романе, за запитання, пане Віталію. 
Олександр Корнієнко, давайте коротку ремарку.

КОРНІЄНКО О.С. Щодо системного погляду на це, я думаю, що, пане Романе, у нас же половина територій мають виборчу систему мажоритарну фактично, половина десь громад приблизно, 700 з чимось, і це якраз передбачає те, що в складі ради є представник їх, вже конкретної території. І тому тут питання середніх… Як на мене, тут питання середніх якраз громад, не великих, там, де міста вже, там, де обласні центри, а оце між 100 тисячами і 10 тисячами є велика кількість громад, я думаю, що їх, мабуть, десь штук 600, може, 500, там, де це дійсно викривлено, тому що там політичні вибори відбуваються. Добре це чи погано, ми ще не розуміємо, ми це через 5 років зрозуміємо, за 5 років, але вони там відбулися, політичні вибори, там дійсно не є скрізь представництво територій, це правда. Тобто є люди, які обрані від округу в центрі громади, є ті, які там… 
Тому там треба шукати запобіжники щодо викривлення інтересів конкретних малих територій і через громадське обговорення, наприклад, те, що в Законі про місцеве самоврядування зараз широко обговорюється. Я думаю, що ми там будемо це тоді враховувати, щоб рішення, які стосуються, як ви кажете, техногенні, які стосуються ресурсів, наприклад, їх можна досить чітко окреслити, описати, тому це просто… це не є там якась важка психологічна дискреція, це проста дискреція. Якщо стосується природніх ресурсів, треба узгоджувати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, всі висловили свою позицію?  Пане Романе, прошу. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Друзі, репліка 10-секундна. Питання не в техногенності чи в конкретній ситуації, це як приклад, але ми прекрасно розуміємо, що такі території будуть мати і питання каналізування, і питання пріоритетності в розвитку і так далі, то цілий комплекс питань. 
Але в мене ще одне питання до Віталія як одного з співавторів. Взагалі от, а якою є ступінь обов'язковості виданих доручень чи рішень старостою як інструменту його представництва цих територій? Яка ця обов'язковість? Те, що на виконкомі право там доступу до інформації, зрозуміло. Але яка обов'язковість і вага його рішень і розпоряджень буде для представлення цих територій? 

 БЕЗГІН В.Ю. Дивіться, яка має бути обов'язковість? Є голова громади, є рада громади, чиї рішення безпосередньо розповсюджуються на всю територію. Якщо староста не є обов'язково членом виконкому, відповідно він просто представляє цю територію. Староста не може ухвалювати самочинне рішення з приводу розвитку того чи іншого шматка громади, це ж очевидно. Він є представником в даному випадку центральної влади, який закріплений за тією чи іншою територією. Фактично це умовна вертикаль голови громади над територією. Тобто голова громади – він провідник його інтересу. Рішення продукує голова громади, та рада громади і за них  голосує, а не староста самовільно. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Дякую. 
Андрій Стріхарський, прошу, вам слово. 

СТРІХАРСЬКИЙ А.П. Андрій Стріхарський, 196 округ, Черкащина. Я абсолютно підтримую цей законопроект, він вкрай необхідний. І хочу сказати, що необхідно виключити статтю 79-1, абсолютно я підтримую, тому що кожен повинен займатися своєю справою. І старости села, вони необхідні люди ті, які в себе там вибирались теж, але депутати повинні займатися  своєю роботою. 
Зараз у мене на окрузі конкретна ситуація склалася, дуже плачевна, коли старости безпосередньо впливають на ситуацію роботи самої ради, і певні маніпуляції проводяться за рахунок них. 
Тому я ще раз підкреслюю про те, що ці старости, вони мати повинні якийсь дорадчий голос, консультативну роботи з ними проводити, але впливати на систему голосування вони не повинні. 
Тому цей законопроект потрібно доопрацювати між першим і другим читанням і прийняти його в цілому. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, ми з вами всебічно проговорили, тому є пропозиція рекомендувати парламенту проект за реєстраційним номером 4535 за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу, скоротивши наполовину строк подання пропозицій, поправок  до нього при підготовці до другого читання. 
У разі прийняття законопроекту за наслідками розгляду в першому читанні за основу парламенту пропонується доручити комітету доопрацювати зазначений законопроект з урахуванням зауважень і пропозицій суб'єктів права законодавчої ініціативи та внести його на розгляд Верховної Ради України у другому читанні. 
При підготовці законопроекту до другого читання відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України врахувати пропозиції і поправки щодо виправлень, уточнень, і усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідатимуть предмету правового регулювання законопроекту. 
Звернутись до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України на пленарному засіданні під час розгляду даного законопроекту про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Виступити на пленарному засіданні народному депутату України, першому заступнику голови комітету Роману Лозинському. 
Прошу підтримати і проголосувати. Чи у всіх спрацювала система, шановні колеги? 
За – 23, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обрання старост населених пунктів, що увійшли до складу сільських та селищних об'єднаних територіальних громад (реєстраційний номер 4198). 
Якщо є автор Антон Володимирович Яценко… Є він? Не бачу. Немає? Не дійшов до нас, да?
Тоді до слова запрошується заступник голови комітету Роман Михайлович Лозинський. Прошу сповістити рішення підкомітету. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Підкомітет вирішив визначитися щодо цього законопроекту комітету.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Дмитро Микиша. 

МИКИША Д.С. Дякую. 
Колеги, дивіться, підкомітет не підтримав цей законопроект. Хоча особисто я голосував за те, щоб його також винести на розгляд до зали Верховної Ради. Поясню чому. 
В попередньому законопроекті, 4533, були зауваження ГНЕУ. З більшістю я не погоджуюся і вважаю недоречними, але в частині приведення у відповідність до Виборчого кодексу України повністю погоджусь. І саме законопроект 4198 у першій своїй частині це робить: виправляє всі помилки якраз відповідно до Виборчого кодексу, для того щоб воно узгоджувалося з іншими законами. 
А ось другу частину, яка вже безпосередньо відноситься до Закону про місцеве самоврядування, воно вже впорядковується законопроектом 4535. 
І тому я би пропонував його підтримати, винести в зал і між першим і другим читанням прибрати всі норми, що відносяться до Закону "Про місцеве самоврядування в Україні", бо воно вже врегульовано 4535. А все, що відноситься до приведення норми у Виборчому кодексі, підтримати.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Віталій Безгін.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 
В мене, попри те, що я, в принципі згоден з тим, що сказав пан Дмитро, пропозиція буде трохи протилежна. 
Дивіться, по-перше, мені здається, що в даному контексті є певна помилка Апарату, тому що ці законопроекти мали йти як альтернативні, бо вони стосуються одного предмета. Але, тим не менш, зараз ми маємо іншу ситуацію. Дійсно, в даному законопроекті міститься блок, який підчищає фактично Виборчий кодекс, і ці речі правильні, ці норми правильні. В той же час, філософія та концептуальна річ, яка фактично прибирає голову громади з процесу призначення старост, вона абсолютно суперечить законопроекту, який ми щойно підтримали.
Тому моя пропозиція ґрунтується на тому, що даний законопроект якраз-таки треба відхилити, а, користуючись тим, що ми прописали використання 116 статті Регламенту, норму, в якій …. Виборчий кодекс, просто фактично інтегрувати в 4535, щоб голосувати в підсумку в залі не два законопроекти, а один. Мені здається, це більш логічно.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Віталій.
Шановні колеги, для того щоб у нас була дійсно дискусія, а не ми приймали рішення, які протирічать одне одному, колеги, я вношу пропозицію даний законопроект відправити автору на доопрацювання. І після того, коли його доопрацюють, це буде чесно і правильно, ми його потім ще раз розглянемо. 
Тому пропоную підтримати мою пропозицію. Якщо нема... Є бажаючі ще виступити? Немає?
Тому, шановні колеги, є пропозиція: рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обрання старост населених пунктів, що увійшли до складу сільських та селищних об'єднаних територіальних громад (за реєстраційним номером 4198) за наслідками розгляду в першому читанні відправити автору на доопрацювання. Виступити на пленарному засіданні народному депутату України, першому заступнику голови Роману Лозинському. 
Прошу підтримати і проголосувати.
За – 23, проти – 0, утрималися – 0. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до Виборчого кодексу України щодо гідної оплати праці членів виборчих комісій (реєстраційний номер 4124), автори: народні депутати Антон Поляков, Тарас Батенко та інші. 
Антон Поляков, ви є у нас? Прошу. Прошу, 3 хвилини на представлення законопроекту. Можете до трибуни вийти. Прошу до трибуни.

ПОЛЯКОВ А.Е. Не буду віднімати у вас дуже багато часу. Йдеться про дуже просту зміну до Виборчого кодексу - те, що стосується гідної оплати праці членів виборчих комісій. 
Я вже намагався внести такі зміни під час того процесу, коли ми приймали Виборчий кодекс. Це щодо системної роботи, або подальшої системної роботи, якщо будуть якісь до цього запитання. Але тоді лише мажоритарники в основному складі підтримали цю поправку і вона не пройшла. 
Йдеться про зміну оплати, збільшення її у два рази. Тобто на зараз у нас оплачується, станом на 1 січня, година роботи члена виборчої комісії територіальної, дільничної виборчої комісії - 36 гривень, буде - 72.22. Тобто в розрахунку: за мінімальні 8 годин робочого часу це складатиме 578 гривень всього лише за добу роботи члена дільничної виборчої комісії. 
Я просто коротко хочу сказати, що всі мажоритарники, всі, хто працював, незалежно: президентські, парламентські, місцеві вибори,-  всі знають, що зараз вже є дуже велика проблема, ми з нею зіткнулися цієї осені, що немає вже людей професійних, які готові нормально працювати і рахувати, це по-перше. І, по-друге, це хоч якось зменшує корупційні ризики щодо оплати праці членам ДВК у "чорних конвертах". Тому що ми самі розуміємо, що 300 гривень за добу - це не оплата. І, як правило, члени виборчих комісій працюють по дві, іноді, як на парламентських виборах відстоювали, на деяких округах по тижню, по три, по чотири доби здавалися в окружні виборчі комісії. 
Якщо є якісь запитання, будь ласка, я готовий відповісти.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, запитання є до Антона Полякова? Нема? 
Прошу займати місце. І мікрофон, будь ласка, вимкніть. Дякую. 
Запрошую до слова Аліну Леонідівну Загоруйко, голову підкомітету. Прошу сповістити рішення підкомітету. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, шановний пане голово. 
Шановні колеги, шановний доповідачу, ми вчора на підкомітеті, на засіданні підкомітету розглянули даний законопроект. І за його ідеєю всі члени підкомітету висловлювалися з підтримкою. Але коли детальніше, ґрунтовніше вивчили даний законопроект, ми прийшли до певного висновку. Я зараз коротко розкажу про законопроект, про зауваження, які є, і потім про рішення підкомітету. 
Як вже сказав пан Антон Поляков, що положеннями даного законопроекту передбачається, що розмір оплати праці членів виборчих комісій не може бути меншим за їх подвійну середню заробітну плату за основним місцем роботи та більшим за п'ятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановлений в Законі про Державний бюджет на відповідний рік станом на 1 січня поточного року. 
Розмір оплати праці членів виборчих комісій, які є пенсіонерами, або особам, які тимчасово не працюють, згідно з положеннями законопроекту не може бути меншим за подвійний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої на день нарахування такої плати. 
Окрім того, проектом закону пропонується встановити, що в день виборів, у день повторного голосування та у дні встановлення підсумків голосування розмір оплати плати членів виборчих комісій не може бути нижчим за подвійний погодинний розмір мінімальної заробітної плати, встановлений в Законі про державний бюджет на відповідний рік станом на 1 січня поточного року, і погодинний розмір середньої заробітної плати такого члена комісії за основним місцем роботи. 
Відверто кажучи, чинна редакція відповідних статей Виборчого кодексу України передбачає значно менші гарантії щодо мінімального розміру оплати праці членів виборчих комісій. 
Ми аналізували положення законопроекту, виходимо з наступного. Відповідно до приписів статей 90, 147 та 209 Виборчого кодексу України витрати на підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів здійснюється за рахунок коштів державного та відповідних місцевих бюджетів, виділених на підготовку та проведення таких виборів.
З огляду на те, що витрати на оплату праці членів виборчих комісій є складовою витрат на підготовку та проведення виборів, даний законопроект впливає на показник бюджету і призведе до його витрат. 
Так, щоб ми конкретніше і предметніше говорили, практика проведення і організації виборів говорить про те, що оплата роботи членів виборчих комісій складає левову частку всього бюджету для проведення виборів. Ну, так, щоб не бути голослівною, то оплата праці десь тягне на 70 відсотків всього бюджету виборів. І якщо говорити вже в цифрах, то додатково, якщо у нас, наприклад, місцеві вибори вартували державному бюджету десь трішки більше 3 мільярдів, то нам з державного бюджету доведеться викласти ще близько 1 мільярда. І шляхів, звідки взяти цей ще додатковий мільярд, автори законопроекту нам не наводять. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Я коротко ще зауважу, що свої зауваження висловили і ГНЕУ, і Мінфін, також є короткий висновок-зауваження Центральної виборчої комісії.
І, резюмуючи це питання, колеги, дійсно, проблема з оплатою праці членів виборчих комісій є, вирішувати її потрібно. Кожна людина повинна отримувати гідну оплату праці своєї роботи.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Рішення підкомітету, будь ласка.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, дайте голові підкомітету завершити свою думку. 
Я закликаю всіх колег до того, щоб ми цю проблему вирішували комплексно, а саме: в рамках робочої групи, яка буде напрацьовувати зміни до Виборчого кодексу, нам потрібно повністю роботу, організацію роботи, формування виборчих комісій, підійти до цього інституту виборчих комісій фундаментально, зовсім з іншої сторони і реформувати даний інститут.
Є дуже багато… От ми зараз, вибори пройшли, ми читаємо звіти місій спостережних і от в кожному звіті кожної спостережної місії основне і головне зауваження стосується організації роботи виборчих комісій. А оплата праці членів виборчих комісій – це складова цього всього інституту.
Тому пропозиція комітету: наразі даний законопроект відхилити...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Підкомітету.

ЗАГОРУЙКО А.Л. ...і вирішити проблему в іншому ключі в рамках робочої групи.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Дмитро Микиша, прошу.

МИКИША Д.С. Дякую. 
Дивіться, я погоджуюся з тими пропозиціями, які внесені цим законопроектом, з паном Поляковим та співавторами. Але, дійсно, я як мажоритарник чудово розумію, які проблеми є на округах під час виборчої кампанії. І те, що необхідно підтримувати виборчі комісії, збільшивши їх оплату, це, я так розумію, що ні в кого немає проблем із цим і ніхто не буде це заперечувати.
Але саме ось в частині фінансово-економічного  обґрунтування написано, що додаткових витрат з бюджету на момент внесення законопроекту непотрібно. Ну, це не зовсім так. Я якраз не задав це питання пану Антону, поки він був, це раче пропозиція до нього, щоб вони авторським колективом детальніше пропрацювали це питання, бо у них тут є розрахунки деякі, наскільки необхідно збільшити. Так вже доробити цю роботу до кінця, і щоб обґрунтовано прийти до робочої групи і запропонувати вже повністю, з усім фінансово-економічним обґрунтуванням, для того щоб цю новелу таки ввести в закон. 
І чому саме пропоную це зробити? Бо ми навіть зараз окремими законопроектами вирішуємо питання ще парламентської кампанії 2019 року, які досі не врегульовані. Щоб цього не відбулося в майбутньому, я їм пропоную, щоб вони детально пропрацювали фінансові показники і вже надали їх, щоб потім під, час робочої групи, вони були внесені в більш розгорнутий законопроект щодо підтримки виборчих комісій і змін до Виборчого кодексу України. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Дмитро, за конструктивну пропозицію. Я впевнений, що її дослухаються і ми вирішимо. 
Шановні колеги, ми обговорили з вами дане питання, тому є пропозиція: рекомендувати Верховній Раді України проект за реєстраційним номером 4124 за наслідками розгляду в першому читанні відхилити. Доручити виступити на пленарному засіданні народному депутату України Аліні Загоруйко. 
Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 20. Проти – 1. Утримались – 2. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про внесення  змін до Бюджетного кодексу України щодо підвищення ефективності використання коштів державного фонду регіонального розвитку (реєстраційний номер 4200), внесений Кабінетом Міністрів України. 
У нас є представник від Міністерства розвитку громад та територій, заступник міністра Лукеря Іван.
Іван Михайлович, прошу представити законопроект. До трибуни. До трибуни, будь ласка. 

ЛУКЕРЯ І.М. Шановний пане голово, шановні народні депутати,  даний законопроект, він не є для вас новим, ми його спільно напрацьовували і узгоджували. Нагальність цього законопроекту якраз показує процес формування і відбору проектів державного фонду регіонального розвитку, процес реалізації програми "Велике будівництво" за 2020 рік. Відповідно для того, щоб підвищити ефективність як процедур, так і якість реалізації тих проектів, які підтримуються за рахунок державного бюджету, урядом України на виконання Указу Президента України №713 був розроблений проект Закону та внесений до парламенту.
Законопроект передбачає декілька ключових норм. Перш за все, одна з головних – це збільшення поступове розміру державного фонду регіонального розвитку, зокрема з 2022 року державний фонд регіонального розвитку має складати не менше 2 відсотків, а з 2023 року - не менше 3 відсотки від прогнозованого обсягу доходів загального фонду державного бюджету. І, власне, така позиція була підтримана на уряді Міністерством фінансів України. 
Законопроект також передбачає, що конкурс прозорий, який буде відбуватися при відборі проектів. Інша ключова позиція – це передбачається розподіл рівнів фінансування проектів в залежності від їх  розміру і об'ємів. Зокрема, у зв'язку з завершенням адміністративно-територіальної реформи і створення нових спроможних громад передбачається спрямування частини коштів на рівні 20 відсотків на субвенцію на розвиток інфраструктури територіальних громад. Ми розуміємо, що громади, які були утворені, зокрема в сільській території, потребують відновлення навіть базової інфраструктури.
30 відсотків коштів спрямовуються, як є це на сьогодні, на проекти регіонального розвитку, які відбираються на рівні регіонів. І 50 відсотків коштів будуть спрямовуватися на проекти більшого розміру, умовно кажучи, національного рівня. 
Важливий нюанс - те, що законопроектом також передбачено, що в рамках ДФРР можуть об'єднуватися також кошти міжнародної технічної допомоги, який отримує Україна на регіональний розвиток. І для цього непотрібно буде затверджувати окремі процедури по відбору таких проектів, а відбір на відповідне отримання фінансування буде здійснюватися в порядку, як це визначено державним фондом регіонального розвитку. 
Важливо зазначити, що вже базові зміни і початок реформування державного фонду регіонального розвитку було здійснено під час ухвалення Закону про Державний бюджет та відповідно змін до Бюджетного кодексу № 4100, зокрема були прибрані різні квоти, на які спрямовуються кошти державного фонду регіонального розвитку, удосконалено процедуру, було прибрано такі механізми, як всеукраїнський громадський бюджет, який показав свою неефективність, і це був такий перший етап. 
Таким чином, ми розуміємо також, що є питання відбору, зокрема на регіональному рівні, але ці питання, як це передбачено цим законом, регулюються підзаконними актами, для того щоб також вдосконалити практичний механізм відбору проектів, які будуть фінансуватися за рахунок коштів державного фонду регіонального розвитку. 
У зв'язку з цим ми просимо підтримати законопроект за основу, для того щоб його доопрацювати до другого читання, зокрема ще раз повернутися до дискусії щодо часток спрямування на різні рівні проектів: інфраструктурна субвенція, регіональний розвиток і проекти національного рівня. Тут також можуть бути додаткові пропозиції. Я пропоную ще раз до цього повернутися і обговорити. 
Тому наше прохання – підтримати ухвалення законопроекту за основу з доопрацюванням до другого читання. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Чи є запитання? Рубльов, прошу. І Дмитро Микиша. 

РУБЛЬОВ В.В. Шановні колеги, вчора на підкомітеті, дійсно, розглядали цей важливий законопроект. Я розумію, що основним буде бюджетний комітет, але, тим не менше, я вважаю, що якраз наш комітет регіональної політики розуміє важливість ДФРР як засобу і механізму втілення ідей і в тих самих громадах, і в областях, тому ми підтримуємо. 
Звичайно, є зауваження і побажання наших партнерів - АМУ і організацій. Я думаю, що ми їх зможемо доопрацювати і інтегрувати, ці пропозиції, в даний законопроект. Тому комітет прийняв позитивне рішення, ми його підтримуємо і далі будемо працювати спільно з міністром і з міністерством заради того, щоб ми втілили його в життя, тому що по суті цей законопроект буде регламентувати збільшення державного фонду регіонального розвитку з року в рік, і, я вважаю, якраз такі проекти дозволять більше реалізовувати державну політику на місцях.
Дякую за увагу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дмитро Микиша, прошу.

МИКИША Д.С. Дякую. Дякую, пане Іване. Я вам вдячний за те, що ви як заступник міністра так активно взялися за просування та лобіювання регіонального розвитку. Це дуже гарна тенденція, і перша ластівкою якраз і є державний фонд регіонального розвитку. Я знаю, розумію, що наступною буде агенція регіонального розвитку, це також чудово, і це допоможе якраз регіонам розвиватися.
Підтримую 4200 в першому читанні за основу, бо між першим і другим є що міняти, змінювати та подавати відповідні правки. І одне з них - це якраз щодо конкурсності, як-то кажуть. 50 відсотків іде на програми на національному рівні, ось, а інші 50 – вже йдуть на регіон та відповідно громади. Таким чином, розумію, що там, де на національному рівні, це ж не конкурс, це звичайне виконання програми. Тобто держава приймає відповідну програму, її просто необхідно профінансувати. Ніякого конкурсу тут немає апріорі.
Ви правильно сказали щодо розміру цих часток. Також не зовсім підтримую, бо така сама ситуація у нас з дорожнім фондом, що на кількість доріг національного значення, яких в рази менше, ніж комунальних та регіональних, у декілька разів більше фінансування з самого фонду щодо фінансів. Тут така сама ситуація.
І друге, що мені не дуже подобається, я думаю, що ми проговоримо це питання і приймемо виважене рішення, це те, що зараз ДФРР поєднаний з інфраструктурною субвенцією. І ті 20 відсотків, які наразі є, на них більше претендують якраз громади сільські. Це, з однієї сторони, правильно і добре, а з другої – дещо дискримінаційно до селищних та міських громад. Тобто це питання також необхідно буде проговорити, прийти до консенсусу та прийняти виважене рішення.
В цілому підтримую, буду просити моїх колег також підтримати за основу, і вже попрацюємо між першим і другим. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Олександр Сергійович Корнієнко, Віталій Безгін, і потім Вячеслав Рубльов, і Аліксійчук, а потім рішення підкомітету і до голосування перейдемо.

КОРНІЄНКО О.С. Дійсно, важлива віха чергова на шляху і реформи децентралізації, зокрема, і просто у впорядкуванні нашої стратегії регіонального  розвитку. Єдине що, дійсно, я ширше трошки поставлю, яке пан Микиша поставив, ми з вами говорили, пане Лукеря,  щодо певної класифікації наших територій певних і елементи цього закласти вже в цей закон. 
Я думаю, що це краще реалізувати підзаконкою потім, але, можливо, пару фраз ми на другому читанні, я відповідні правки внесу, просив би їх підтримати, щодо певного  виокремлення, скажімо так, великих територій, які умовно можна називати агломераціями, дуже великі об'єкти; середні певні території - великі міста, великі громади, обласні центри, які скаржаться на те, що при різних розподілах різних грошей, і соцеконому,  і ДФРРу, обласні центри завжди обходять, тому що у них нібито є бюджет розвитку і вони мають самі собою опікуватися. Це справедливо щодо Дніпропетровська, не хочу нікого ображати, міста Дніпро, вибачаюсь, але не дуже справедливо щодо Кропивницького, наприклад.  Це для прикладу два міста, нічого тут на свою адресу прохання не сприймати, але там величезний бюджет розвитку, а там - дуже малий. 
І маємо ці ліги якось в законі прописати, хоча б рамочно, що є різні ліги громад і ми маємо ділити ці відсотки не лише по державній, регіональній і локальній, а ще й по іншій площині, які саме локальні є у нас, кількох типів: великі локальні, середні локальні і малі локальні, - і відповідно тоді спрямовувати. 
Я думаю, що це рамково треба зробити правки, ми зробимо, а потім в підзаконці прописати вже саму методологію, звідки беруться які критерії щодо кожного рівня і як далі ці 20 відсотків, або 30, або 50, я погоджуюсь, що тут має бути дискусія, і я читав висновок АМУ,  їх пропозицію, і я думаю, що основний масив правок буде вноситись якраз щодо співвідношення цих відсотків. Мій прогноз, що буде біля 100 різних правок, як між собою ці 100 відсотків поділити. Коли треба щось ділити, то депутати багато правок зазвичай вносять, це нормальний теж процес. 
А так ініціатива гарна, будемо підтримувати, на бюджетний комітет, якщо треба, кличте, підемо…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Олександр Сергійович.
Віталій Безгін.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Почну, просто зараз трошки смішно стало, з рефлексії на тези Олександра Сергійовича. Я думаю, що після того,  як ви внесете класифікатор щодо міст з великими бюджетами розвитку, рецензія АМУ бути ще гіршою щодо цих питань, але тим не менш.
Давайте концептуально: чи потрібно реформувати ДФРР і чи обіцяли ми? Так, обіцяли ще півтора року назад, рівно в той час, як і обіцяли новий адмінтерустрій. На жаль, не просунулись. Добре, що зараз є робота в цьому напрямку. Добре, що є урядовий законопроект. Чи треба його підтримувати за основу в першому читанні? Безумовно треба, оскільки я думаю, що всі ми за збільшення державного фонду регіонального розвитку, за те, щоб він нарешті стосувався проектів, що про розвиток, а не, вибачте, про розмазати їх по округам; щоб процедури були прозорими і щоб це дійсно було про стратегію. 
Чи є про що дискутувати? Звісно, є. Звісно, і про відсотки розподілу, і безпосередньо про інші речі. Зокрема, от пан Дмитро сказав, що він не підтримує питання конкретних цільових коштів на сільські території. А, на моє переконання, наприклад, на першому етапі нового адмінтерустрою це потрібно, оскільки є дисбаланс, вони менш розвинені, і у них об'єктивно менше коштів на базову рівні. Це предмет дискусії.
Тому у мене пропозиція така. Зараз ми точно маємо його підтримати за основу і дати відповідну рекомендацію бюджетному комітету, який є профільним. І по аналогії того, колеги, як ми боролися, зокрема, за акциз для громад, ми маємо йти на бюджетний комітет і виборювати це право для кожного з депутатів і для місцевого самоврядування, оскільки в назві нашого комітету воно міститься, і боротися за те, щоб він був там, не десь забуксував на півроку, такий досвід у нас буває, а щоб він був якнайшвидше винесений в зал і пройшов в перше читання, і далі боротися за друге читання і доопрацювання. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Аліксійчук,	 прошу. 

АЛІКСІЙЧУК О.В. Дякую, пане голово. 
Я якраз хотів сказати багато речей, які сказав Безгін. Зокрема, з огляду на фінансування державного фонду регіонального року в цьому році Мінрегіон отримав там невелику суму коштів. І ми як профільний комітет повинні особливо боротися за те, щоб наше міністерство, скажімо так, мало достатньо ресурсів, аби розвивати території і втілювати ті проекти, які справді слугують розвитку регіонів. 
Що  стосується розподілу ресурсу ДФРР по регіонах, то, справді, при визначені самої методології, про яку сказав Олександр Сергійович, потрібно добре обговорити ці питання, тому що, дійсно, є великі території, які потребують масштабних проектів; є території, які потребують теж ресурсів. І при цьому ми маємо говорити про те, що вони не повинні бути забуті. 
Знову ж таки питання обласних центрів, які отримують або не отримують, не погоджуся з Олександром Сергійовичем, тому що знаю, що і в Лариси Білозір по Вінниці, і, зокрема, по Рівненщині, обласний центр отримує кожного року немалі кошти якраз на фонд ДФРР. І тут я підтримую Безгіна в частині того, що сільські території, які не мають ні бюджету розвитку, які не мають ні акцизу від пального, якраз страждають від того, що про них забувають на всіх рівнях, і ми не маємо якраз тих коштів, аби хоч чимось відновити ці території, дати їм додатковий поштовх для того, щоб вони могли розвиватися.
І хотів би сказати ще, зазначити одне, стосовно комісій. В цьому році комісія з Програми секторальної підтримки за кошти ЄБРР показала, як на мене, показала свою ефективність в плані відбору проектів, і подібну методологію, я думаю, що можна було би примінити якраз по визначенню тих проектів, які вартують державної підтримки з фонду ДФРР в подальшому. 
В цілому підтримую законопроект, збільшення до двох - до трьох відсотків. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

КОРНІЄНКО О.С. Можна задати питання? Воно важливе. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Звичайно. Олександр Сергійович Корнієнко. Потім - Дмитро Микиша.

КОРНІЄНКО О.С. Я вибачаюся. Оця норма, щодо технічної допомоги Європейського Союзу і так далі, вона узгоджена з нашими партнерами міжнародними? Тому що там були консьорни колись давно, що в держбюджет прямо, в такий окремий фонд – це не дуже прозоро для них. Тобто, щоб ми не мали потім проблем з узгодженням, кожного разу з узгодженням того, що ми такий прийняли пункт, про те, що можна в якийсь окремий фонд просто технічну допомогу скидати. Тут щоб Мінфін там це пропрацював теж, таке побажання. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Просто візьміть… Мікрофон виключений. Просто візьміть це питання…

ЛУКЕРЯ І.М. Дякую. Я тоді тільки на питання відповім. 
Дякую за підтримку загалом законопроекту. Він буде, дійсно, йти комплексний, як з підзаконними актами, так і в частині визначення територій, сьогодні було внесено на Кабінет Міністрів України законопроект про засади державної регіональної політики, що стосується агенції, а також і визначення тих територій, щоб прив'язати бюджетні інструменти до конкретних типів територій: сільські – одне, Карпати – інше, Азов – інше, і так далі, і так далі. 
Щодо узгодження з міжнародними партнерами, мова йде в першу чергу за такі бюджетні інструменти, зокрема, Європейського Союзу, коли вони готові надавати на регіональний розвиток просто безповоротну допомогу. Тобто мова не йде про кредитні кошти, які відповідно заходять під відсоток, які треба повертати, а це безповоротна допомога, яка може по процедурах ДФРР використовуватись. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Дмитро Микиша.

МИКИША Д.С. Я буквально пару секунд, поправлю трошки свого колегу пана Віталія Безгіна. Пряма мова, що я сказав. Підтримувати сільські громади – це правильно і необхідно, але дещо дискримінаційно щодо міських та селищних громад. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Тепер Віталій Безгін.   

БЕЗГІН В.Ю. Не знайшов суперечностей, не суть, я думаю, що  ми точно знайдемо порозуміння. 
Я просто, користуючись нагодою, тут прозвучала мова зараз про законопроект про засади державної регіональної політики. Сьогодні, наскільки я знаю, Кабмін Закон про вирішення питання адмінтерустрою підтримав, коли, власне, буде реєстрація урядового законопроекту про засади державної регіональної політики? 

ЛУКЕРЯ І.М. Законопроект про засади державної регіональної політики сьогодні внесений в Секретаріат Кабінету Міністрів України, ми сподіваємося, що в середу він буде підтриманий на уряді, для того щоб в четвер на наступному тижні вже отримати реєстраційний номер в парламенті. І будемо також просити його винести якнайшвидше на розгляд комітету з подальшим там ухваленням. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Надайте тоді для комітету, щоб комітет встиг ознайомитись, тому що комітет в пожежній команді не працює. Добре? Дякую. 
Будь ласка,  вам слово. Представтесь.

АБРАМ'ЮК І.С. Дякую. Ігор Абрам'юк, директор з розвитку Всеукраїнської асоціації громад. 
Асоціація однозначно підтримує реформування і збільшення обсягу фонду регіонального розвитку, реформування в бік більше прозорих і об'єктивних процедур, і об'єктивного способів розподілу. 
Ми б хотіли бачити згадку про асоціацію в пункті, де йдеться про формування комісій фонду. Також, можливо, згадку про культуру там,  де йдеться про спорт. 
І стосовно сільських територій. Я хочу сказати, що ми повністю будемо підтримувати саме такий підхід, він був закладений в субвенцію інфраструктурну. І це, до речі, йдеться і про міські громади, тому що багато міських громад мають у складі сільські території, і якраз на розвиток цих сільських територій, в тому числі й міських громад, будуть спрямовуватися такі кошти, і там дійсно найбільш потрібні зараз проекти розвитку.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, всі висказались з даного питання? 
Є пропозиція запропонувати Комітету з питань бюджету, визначеному головним з підготовки і опрацювання проекту Закону за реєстраційним номером 4200, рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти законопроект за основу.
Таке рішення підкомітету, Вячеславе?

РУБЛЬОВ В.В. Саме так, шановний голово, таке рішення прийняв учора підкомітет. Повністю підтримую ваше запропоноване рішення.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Тоді запропонувати Комітету з питань бюджету якнайшвидше розглянути даний проект закону та внести його на розгляд Верховної Ради України, надіслати цей висновок Комітету Верховної Ради України з питань бюджету.
Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування.
За – 22, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання порядку денного: про внесення змін до рішення комітету від 4 вересня 2019 року "Про обрання голів та членів підкомітетів Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування" щодо включення народного депутата України Безгіна Віталія Юрійовича до складу підкомітету з питань організації державної влади, державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, державних символів та нагород.
Колеги, від Віталія Юрійовича надійшла дана заява. Є прохання її підтримати без обговорення.
Прошу тоді за дану пропозицію: внести зміни до рішення комітету від 4 вересня 2019 року "Про обрання голів та членів підкомітетів Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування" та включити до складу підкомітету з питань організації державної влади, державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, державних символів та нагород народного депутата України Віталія Юрійовича Безгіна. Контроль за виконанням даного рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 22, проти – 0, утрималися – 0. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання порядку денного: про моніторинг реалізації проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні", що впроваджується Всеукраїнською громадською організацією "Громадянська мережа "ОПОРА". 
До слова запрошується заступник голови комітету, голова підкомітету Загоруйко Аліна Леонідівна. Прошу, вам слово. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, шановний пане голово.
Шановні колеги, я вам нагадаю, що ми своїм рішенням від 30 вересня 20-го року визначили і прийняли рішення виступити бенефіціаром нового етапу проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні", який реалізується Всеукраїнською громадською організацією "Громадянська мережа "ОПОРА" за підтримки Агентства США з міжнародного розвитку. І ми надали згоду на моніторинг впровадження діяльності, зазначеної в описі цього проекту.
Звертаю вашу увагу, що відповідно до вимог порядку залучення, використання та моніторингу міжнародної технічної допомоги, який був… цей порядок був затверджений постановою Кабінету Міністрів, бенефіціар має визначити координатора проекту міжнародної технічної допомоги та прийняти рішення про організацію роботи з нагляду за його реалізацією. 
Також вказаним порядком передбачено, що для забезпечення поточного моніторингу реципієнт подає бенефіціару до 10 липня звітного року результати піврічного моніторингу проекту і до 10 січня року, що настає за звітним, результати річного моніторингу проекту. Бенефіціар аналізує та подає кожного півріччя до 30 числа наступного місяця Секретаріату Кабінету Міністрів України підписані координатором проекту результати поточного моніторингу, і також розміщуємо на власному веб-сайті результати річного моніторингу проекту і інші матеріали або документи, які розроблені в рамках проекту.
Колеги, з огляду на зазначене я прошу голову зараз надати слово пані Ользі Павлівні Айвазовській – це голова правління Всеукраїнської громадської організації "ОПОРА". І принагідно ще скажу, що я точно не заперечую, якщо ви мене визначите координатором даного проекту. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Пані Ольга Павлівна Айвазовська у нас, голова правління Всеукраїнської громадської організації "Громадянська мережа "ОПОРА". Прошу до трибуни. Регламент 5 хвилин. Прошу поінформувати комітет про діяльність проекту. 

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Доброго дня, шановні народні депутати, шановний голово. Прошу звернути вашу увагу, що Кабінет Міністрів визначив форму подібного звіту, тому, якщо ви вважаєте за необхідне отримати більше матеріалів, ми в обов'язковому порядку їх надамо, але наш звіт відповідає принаймні тій постанові, яка регулює подібні проекти міжнародної технічної допомоги. 
Цей проект складається з трьох глобальних частин. Перша - це непартійне спостереження за виборами. Я думаю, що всі, хто брав участь, або був на виборах як кандидат, або супроводжував цей процес в 19-му році і в 20-му на місцевих, знає про кампанію нашого моніторингу. Я тут детально не буду зупинятись, але принаймні за  звітній період ми мали 200 довготермінових спостерігачів і 2 тисячі 250 короткотермінових, які проводили свою роботу саме в рамках цього проекту. 
Результати спостереження оприлюднювались на систематичній основі,  є у відкритих джерелах. На їх дані посилались 12 тисяч медіа, точніше, 12 тисяч згадок в медіа було опубліковано щодо результатів і інформації, яка стосується саме кампанії із спостереження за місцевими виборами. 
За цей період ми долучилися до розробки ряду законопроектів або змін до чинних законів. Зокрема, Виборчий кодекс незважаючи на те, що це був період, коли ще комітет не був нашим офіційним партнером-бенефіціаром, тим не менше, ми плідно співпрацювали з вересня минулого року, коли Президент наклав вето. Ми тоді теж публічно зверталися за цією оцінкою попередньої редакції кодексу, так як він не відображав ключові вимоги до Виборчого процесу з точки зору прав людини, а це, на нашу думку, є ключове, а не політтехнологічні певні позиції. 
Також, крім Виборчого кодексу, за цей період це були зміни до Кримінального кодексу України, Кодексу про адміністративні правопорушення в частині санкцій за злочини проти виборчих прав або порушення виборчих процедур. Напрацьована нова редакція Закону про національний референдум, який ви вчора успішно проголосували в повторному другому читанні. Наша організація входила у відповідну в робочу групу під головуванням віце-спікера Верховної Ради. І найближчим часом буде зареєстрована нова редакція Закону про політичні партії і також Закон про місцевий референдум, драфт напрацьований експертним середовищем для того, щоб робоча група мала можливість працювати.
Також було здійснено ряд заходів, що стосується інформаційно-просвітницької кампанії. На жаль, парламент прийняв зміни до кодексу в дуже короткі строки, напередодні виборів, але, тим не менше, дані групи "Рейтинг", соціологічні, які досліджували, чи виборці зрозуміли принаймні зміст виборчого бюлетеня, свідчать, що лише 13 відсотків громадян стверджували, що їм важко було заповнити бюлетень, всім решті було або дуже легко, або відносно легко, але, тим не менше, цю інформацію, звичайно, в першу чергу силами Центральної виборчої комісії, але в другу все-таки неурядовими подібними ініціативами вдалося за той короткий термін донести до суспільства в цілому. 
Крім того, було організовано кампанію "За чесні вибори" спільно з StarLightMediaGroup – це ICTV, "Новий канал", "СТБ", ряд інших засобів масової інформації, які на системній основі у вигляді просвітницьких матеріалів розповсюджували дані,  виготовлені в тому числі в рамках цього проекту. І "24 канал" разом з іншими ЗМІ "Вибори на …. " - це телесеріал, який транслювався і в 2019 році, напередодні двох кампаній просвітницького характеру, і в 2020-му був також підготовлений в рамках цього проекту. 
Тому ми сподіваємося, що, незважаючи на те, що офіційно Секретаріат       Кабінету Міністрів зареєстрував цю нашу взаємодію з нашим комітетом лише 19 листопада, за попередній період принаймні в цього комітету питань щодо нашої неучасті на ті запити, які нам надсилалися щодо експертизи або обговорень, не було. На майбутній період ми дуже будемо вітати взаємодію і допомогу і на організаційному рівні, а не виключно на експертному, як це ми робимо завжди на запит будь-якого комітету, якщо ми маємо експертизу в цій темі.
В мене все, коротко. Ви сказали – коротко.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за те, що ви сповістили про діяльність вашого проекту. Впевнений, що всім цікаво. 
Зараз Аліна Леонідівна додасть трошки від підкомітету. Прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Я дуже коротко. Просто пані Оля зазначила щодо нашої майбутньої співпраці, і це якраз те, що я хотіла додати. До нас знову ж таки листом надійшли пропозиції від ОПОРИ щодо плану заходів на 2021 рік. І нам запропонували провести публічні обговорення двох тем, які стосуються інформаційного забезпечення виборів, просвіти, і регулювання агітації, в тому числі в соціальних мережах. Якщо знаєте, відповідно до висновків спостережних місій агітація в соціальних мережах – одне з таких ключових питань, яке потребує доопрацювання.
І також пропонують нам підняти тему, яка стосується виборчих фінансів і проблем питання щодо підзвітності політичних ресурсів у виборчому процесі.
Я просто колег хочу поінформувати, що ми пропозиції ОПОРИ приймаємо. І знову ж таки в рамках вже анонсованої мною робочої групи, яка буде займатися подальшим вдосконаленням Виборчого кодексу, ми зробимо публічне, широке обговорення піднятих вами тем.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Аліна Леонідівна.
Віталій Безгін, прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 
У мене, власне, не питання, насправді хотів пані Ользі, та і, власне, ОПОРІ подякувати, перш за все за долученість до процесів і фаховість, по-друге, це за неангажованість і незалежність, і неупередженість у позиціях. 
І, до речі, користуючись тим, що нас багато людей дивляться, і за участь, власне, в процесі по всеукраїнському референдуму, от просто хотілося б деяким громадянам і представникам деяких політичних сил побажати почитати дописи пані Ольги, де суто суха аналітика по предмету того чи іншого законодавчого акта, а не вдаватися до політичних маніпуляцій.
Дякую, що ви працюєте з нашим комітетом.

АЙВАЗОВСЬКА О.П. Дякую за ваші слова. Я думаю, що вони будуть використані не проти нас, але однозначно в цих процесах, як вибори, референдуми, немає нічого, що подобається всім. Але ключовий підхід, з нашої точки зору, це міжнародні стандарти, хто би їх любив, не любив, вони загально визнані. І друге - це права людини. В даному випадку референдум лежить в основі одного з розділів Конституції разом з виборами, і для нас це одне і те ж. Тобто, якщо громадяни не мають права на участь у референдумі і політики стверджують, що вони не можуть, недостатньо розумні, грамотні на цей період брати в цьому участь, то вони ставлять під сумнів участь у виборах, а це права людини. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пані Оля, за вашу діяльність.
Олександр Сергійович Корнієнко, прошу. 

КОРНІЄНКО О.С. Я теж хотів би вам, з одного боку, подякувати;  з іншого боку сказати, що, здається, це добрий приклад, коли громадська організація, яка претендує на те, щоб бути, скажімо так, системно стейкхолдером певної діяльності певного політичного напрямку, в даному випадку, наприклад, виборів, або прав політичних, там партій і так далі, вона співпрацює з комітетом і має тут акредитацію певну. Тобто є певний механізм взаємодії, і є якась сталість у цьому, а не просто набігли якісь, я вибачаюсь, геошки, щось розказали, наступного разу - інші геошки. Я без прізвищ… (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, а хто включив мікрофон? Будь ласка, подивіться в себе.

КОРНІЄНКО О.С. Тому я б хотів, щоб наш громадський сектор так само брав приклад з кращих зразків. ОПОРА існує, я знаю, 9 чи 10 років вже, чи більше, може, ще з 2014-го, да? З 2004-го? З 2005-го? Я не пам'ятаю, давно, да? 15 років, да? І щоб ми таку вибудовували системну співпрацю на базі комітету з усіма, давайте якісь встановлювати правила, вже час прийшов це робити.
А вам дякую за співпрацю. Очікуємо в цьому році так само від вас підтримки наших системних обговорень і по виборах, і по партіях, то інший комітет, але я думаю, що ви теж долучитесь, а ми там теж будемо долучатись.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Ще є бажання виступити у членів комітету, запрошених? Пані Ольга, дякую за те, що розповіли. Прошу займати місце.
Шановні колеги, є пропозиція. Інформацію про результати поточного моніторингу проекту "Місцеве спостереження за політичними процесами в Україні", що реалізується Всеукраїнською громадською організацією "Громадянська мережа "ОПОРА" взяти до відома.
Результати реалізації проекту в 2020 році визнати задовільними. 
Призначити координатором проекту від комітету та покласти функції з нагляду за його реалізацією на заступника голови комітету, голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії Аліну Загоруйко. 
Надіслати це рішення до Секретаріату Кабінету Міністрів України. Контроль за виконанням даного рішення комітету покласти  на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати і проголосувати. Шановні колеги, прошу проголосувати і підтримати.
За – 18. Проти – 0. Утрималось – 0. Рішення прийнято.  
Переходимо до наступного питання – це питання звіту Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування за четверту сесію Верховної Ради України дев'ятого скликання (за вересень 2020 – січень 2021 року). 
До слова запрошується Дмитро Валерійович Ісаєнко, секретар комітету. Прошу, вам слово.  

ІСАЄНКО Д.В. Шановний головуючий, шановні учасники засідання! В електронній системі оприлюднено Звіт про роботу комітету. Ми з вами провели 19 засідань, розглянули 110 питань, створили 2 робочі групи, опрацювали – 1800  звернень. Прошу підтримати Звіт роботи комітету.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Бажають чи виступити члени комітету з даного питання? Якщо ні, ми всебічно проговорили з вами дане питання і переходимо до пропозиції: затвердити Звіт Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування за четверту сесію Верховної Ради України дев'ятого скликання. 
Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 17. Не голосували – 1. Проти – 0. Утримались – 0. Рішення прийнято.  
Переходимо до наступного питання порядку денного – це про план роботи Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на період п'ятої сесії Верховної Ради України  дев'ятого скликання (з лютого по липень 2021 року). 
Прошу, Дмитро Валерійович, секретар комітету, до доповіді.

ІСАЄНКО Д.В. Шановні колеги, секретаріатом відпрацьований план роботи комітету. До плану включено 124 законопроекти, з яких комітет визначено головним, 250 проектів - по яких комітет є співвиконавцем. 
До проекту плану включено круглий стіл з питань реформування архітектурно-будівельного контролю, теми запропоновані двома народними депутатами: Оленою Шуляк і Олегом Дундою. Це потребує обговорення. Прошу це обговорити і затвердити план роботи комітету.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, і ще ж…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Звичайно, пані Аліно, зараз, не поспішайте. Все добре. Я бачу вас завжди. 
Дякую, Дмитро Валерійович. 
Олег Андрійович, прошу, ваше запитання.

ДУНДА О.А. Шановні члени комітету, керуючись останніми настановами Олександра Сергійовича про те, що це повинен бути рік будівництва в комітеті, я вважаю за доцільне прискорити це питання, і в нас практично з Оленою Олексіївною одна і та сама тематика, і не переносити це питання на березень, а одразу ж в лютому провести круглий стіл, тим паче у нас це питання ДАБІ ми обговорюємо в суспільстві вже рік, вже проблема сягнула великих значень, і не треба це відкладати на місяць чи два. Треба збиратися і з суспільством вирішувати це питання. Тому прошу підтримати проведення цього круглого столу в лютому. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. (Не чути)

ДУНДА О.А. Будь-яка, давайте, от Олени Олексіївни: "Реформування системи архітектурно-будівельного контролю в ДАБІ". Не має значення. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, є пропозиція у нас від Олега Дунди – це круглий стіл "Удосконалення містобудівної діяльності та напрямки реформування державного контролю у будівництві". І час проведення коли, лютий, да, у нас? І від Олени Олексіївни Шуляк круглий стіл: "Реформування системи архітектурно-будівельного контролю в Україні"  - на березень.
Я думаю, що можна об'єднати їх на березень і спокійно провести, якщо ви не заперечуєте.

ДУНДА О.А. Ще раз, прошу на лютий, не затягувати це питання.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я не думаю, що ми його затягнемо. Якщо буде змога, дивлячись на ситуацію з COVID і з усіма, ми проведемо обговорення на початку березня, але якщо ми поставимо зараз на лютий і не встигнемо, це буде теж не дуже добре. 

ДУНДА О.А. Ну просто, щоб у нас так не вийшла історія: про те, що ми одразу зібралися - і на наступний день вже внесли законопроект в зал. Це буде виглядати дуже…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Олег Андрійович, ми розуміємо, тому у нас так не вийде. 
Є пропозиція тоді перенести на березень, якщо ви не заперечуєте, з початку березня зробити це. 
Аліна Леонідівна, я знаю, у вас також є пропозиція. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Назву в робочу порядку тоді… (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Ну, я думаю, що в робочому… Ми в робочому порядку з Олегом Андрійовичем і Оленою Олексіївною узгодимо єдину назву, березень і проведемо. 
Аліна Леонідівна, прошу, вам слово. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, я, власне, вже під час виступу пані Олі зазначила, і зараз нагадую, і прошу вас включити до плану два питання, про які я говорила, про публічне обговорення двох тем: по просвіті і по фондах. Просто що це буде у мене в рамках моєї робочої групи по вдосконаленню Виборчого кодексу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре, я не заперечую. 

 ЗАГОРУЙКО А.Л. Окрім всіх інших засідань, які у мене будуть, просто два окремих широких обговорення. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Аліно, ми почули, додамо. 
Ітак, шановні колеги, бажають ще виступити члени комітету з цього питання? 
Тоді є пропозиція затвердити план роботи комітету на період п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання з подальшим урахуванням змін та доповнень до нього. Добре? Контроль за виконанням плану та дотриманням термінів покласти на Дмитра Валерійовича Ісаєнка, секретаря комітету. 
Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 18, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання. Це про календарний план проведення засідань Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування та його підкомітетів на період п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання (з лютого по липень 2021 року). 
Колеги, ми парламентом затвердили календарний план проведення п'ятої сесії, тому є пропозиція. Без обговорення затвердити календарний план проведення засідань комітету та його підкомітетів на період п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання з подальшим врахуванням змін та доповнень до нього. 
Головам підкомітетів відповідно до плану роботи комітету на період п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання скласти графіки засідань підкомітетів на кожний наступний місяць, погодивши їх з головою комітету. В календарному плані проведення засідань комітету передбачити, що засідання комітету проводяться кожної середи о 14:30 у дні пленарних засідань Верховної Ради України та у разі необхідності у тижні роботи в комітеті. Засідання підкомітетів комітету відбуваються у дні пленарних засідань Верховної Ради України та у тижні роботи в комітетах, можливо, навіть на платформі Zoom, якщо буде необхідно. 
Контроль за виконанням плану проведення засідань Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування та його підкомітетів покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 19. Проти – 0. Утримались – 0. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання. Це про розклад засідань Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування у лютому 2021 року.
Колеги, ми, як завжди, плануємо свою роботу завчасно, тому є пропозиція: затвердити розклад засідань у лютому 2021 року, головам підкомітетів забезпечити підготовку питань, передбачених цим розкладом, до розгляду на засіданнях комітету. Контроль за виконанням даного рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати і проголосувати. Це чисто формально, але ми повинні їх підтримати. 
Прошу проголосувати. Прошу підтримати і проголосувати. 
За –19. Проти – 0. Утримались – 0. Рішення прийнято. 
Переходимо до питання порядку денного: про звернення районних рад щодо проблемних питань їх фінансового забезпечення у 2021 році.
До слова запрошується голова підкомітету Рубльов Вячеслав Володимирович. 
Вячеслав Володимирович, прошу вас до слова. 

РУБЛЬОВ В.В. Шановні колеги, основне питання - це те, що до нас звертаються районні ради. На сьогоднішній момент ми, коли формували якраз державну політику регіонального розвитку і коли ми проводили адмінтериторіальну реформу, у нас залишилися районні ради, які на сьогоднішній момент займаються передачею майна, але не визначено якраз їхнє утримання. При тому всьому, що на сьогоднішній момент вони працюють якраз інтенсивно з цими питаннями, є звернення щодо їхнього фінансування. 
І тому ми від підкомітету підготували такий лист на Кабінет Міністрів України, який допоможе нам відповідно підняти цю тему перед Кабінетом Міністрів України, щодо внесення в бюджет пропозицій на їхнє утримання. І я вважаю, якраз протягом цих років це було б важливою складовою підтримки районних рад по всій нашій країні.
Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, бажають виступити члени комітету?
Олег Андрійович, у нас ще два голосування - і ви вже потім підете, я вас дуже прошу! Дві хвилини до "Різного", у нас от два питання - і ви вже зможете піти. Дякую вам.
Шановні колеги, всі у нас висловились? Є пропозиція скерувати до Кабінету Міністрів України лист щодо порушених у зверненнях районних рад питань з проханням повідомити про заходи, які передбачається вжити для їх вирішення. 
Прошу підтримати і проголосувати.
За – 18, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
У нас ще одне, крайнє, голосування, і після того ми переходимо до "Різного". У нас питання порядку денного: про обговорення питання призначення позачергових виборів Харківського міського голови.
До слова запрошується заступник голови комітету Аліна Леонідівна Загоруйко. Прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово. 
Дійсно, в нас є питання, які стосуються призначення позачергових виборів Харківського міського голови. З цього приводу необхідно зазначити, що до нас зайшло клопотання секретаря Харківської міської ради пана Терехова. І тут варто б його проаналізувати.
У своєму зверненні, у цьому клопотанні пан Терехов посилається на статтю 42 Закону України про місцеве самоврядування, яка говорить, що не пізніше як на 15-й день після звільнення з посади або смерті сільського, селищного, міського голови особа, яка на цей час відповідно до закону здійснює повноваження сільського, селищного, міського голови звертається до Верховної Ради України з клопотанням щодо призначення позачергових виборів. 
І я хочу звернути вашу увагу, що в нас є і стаття 79 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", яка говорить про те, що повноваження сільського, селищного, міського голови припиняються достроково, а відповідна особа звільняється з посади у разі смерті з дня прийняття відповідною радою рішення, яким береться до відома зазначений факт. 
Так от, в нас є клопотання про призначення позачергових виборів, а самого рішення, яким би рада взяла до відома відповідний факт, немає. Я думаю, що жоден з членів комітету не буде ставити під сумнів сам факт смерті пана Кернеса, але для дотримання юридичної чистоти і юридичної процедури ми зобов'язані дочекатися рішення ради Харківської міської і переконатися в тому, що юридично всі процедури витримані, і вже тільки на підставі такого клопотання і наявного рішення ми зможемо повноцінно перейти до розгляду питання щодо призначення позачергових виборів. 
Я ще маю сказати, що є рекомендації, комітетські, здається, рекомендації, які стосуються того, що зазвичай просять до клопотання рішення ради надавати і свідоцтво про смерть. Я не знаю, яка там ситуація з свідоцтвом про смерть, але я думаю, що підстав…(Загальна дискусія)
Не мають. У разі смерті копію свідоцтва не мають, це виключено рекомендація. Я веду тільки до того, що якщо ми будемо мати рішення, але не будемо мати свідоцтва, я думаю, що у нас не буде інших підстав, як призначити позачергові вибори, тільки так. 
Але я ще хочу звернути вашу увагу, що навколо всієї цієї ситуації щодо виборів, результатів, першої сесії Харківської міської ради, складенням чи не з складенням присяги точиться багато баталій. І на сьогоднішній день є кримінальне провадження. Я думаю, що результати цього кримінального провадження можуть мати вплив і на прийняття нами рішення. 
Тому я би радила… не те щоби радила, давайте обговоримо це питання. Я пропоную звернутися до Харківської міської ради, щоб вони нам надали відповідне рішення, яке передбачає стаття 79. Коли отримаємо рішення, далі дивитися по ситуації. І, можливо, орієнтуватися на результати кримінального провадження, чи розслідування. 
Дякую.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Аліна Леонідівна. 
Дмитро Микиша. Роман Лозинський. Олександр Качура. 

МИКИША Д.С. Дякую, пане голово. Я як представник Харківщини хотів би підрезюмувати те, що сказала пані Аліна. 
Перше. Верховна Рада діє виключно в рамках законів України та Конституції України. Згідно цих законів ми не маємо права зараз оголосити позачергові вибори до Харківської міської ради саме на посаду голови. Це перше. 
Друге. Хочу закцентувати увагу: не можемо ми це зробити саме через те, що Харківська міська рада не надала повний перелік документів, які необхідно згідно закону. 
І третє, найважливіше. Щоб всі мої земляки-харків'яни розуміли, що зараз будуть інсинуації щодо того, що Верховна Рада затягує процес призначення позачергових виборів. Ні, це не так. Ми діємо виключно в рамках закону. Закон наразі нам не дозволяє це зробити. Я хочу, щоб всі харків'яни це почули, що Харківська міська рада, яка збиралась 30 грудня, могла зробити, прийняти відповідне рішення і надіслати до комітету Верховної Ради. Цього не було зроблено. Згідно закону ми не можемо призначити позачергові вибори. 
Тому, якщо є відповідальність про непризначення позачергових виборів, то це виключно у площині, не знаю, чи політичних, чи якихось інших ситуацій та амбіцій.
У мене все. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Дмитро.
Олександр Качура, потім – Роман Лозинський. Прошу.

КАЧУРА О.А. Олександр Качура, фракція "Слуга народу". 
Вы знаете, харьковчане однозначно заслуживают в таком многомиллионном городе на то, чтобы у них был мэр, которого они выберут.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Олександр, у нас державна мова – українська, я прошу…

КАЧУРА О.А. Я продовжу українською, тому що у нас багатонаціональна держава, і Конституція України, яка також дозволяє всім громадянам України і передбачає захист, у тому числі російської та інших мов України.
З приводу, я хотів би тут зазначити, самої процедури, тому що, ви знаєте, мені здається, що ми забюрократизували цей процес. І я не бачу проблеми, щоб ми могли комітетом доручити, наприклад, голові комітету зв'язатися телефоном зараз з виконуючим обов'язки мера і дізнатися, в чому проблема, чому не дається пакет документів. В чому проблема? Це питання одного дня. Якщо буде необхідно, ми зберемося, наприклад, на позачергове засідання комітету для того, щоб прийняти це рішення. Але точно харків'ян не можна без обраного мера залишати. 
І тут питання про свідоцтво. Що нам заважає, наприклад, звернутися від комітету до Міністерства внутрішніх справ, щоб вони підтвердили, що зафіксована смерть, в чому проблема? І тут не треба перетворювати в політику це, тому що якщо в нас є обов'язок призначити вибори мера Харкова, давайте їх призначати, тому що люди цього чекають однозначно. Не треба затягувати, відкладати і так далі.
Тому я думаю, що, Андрій Андрійович, за результатами сьогоднішнього засідання комітету я хотів би, щоб ви як голова комітету зв'язалися з Харківською міською радою, уточнили, в чому питання. Тому що, ми поки будемо переписками оце займатися, писати один одному якісь звернення, "надайте документи, папірці", дуже багато буде витрачено часу.
Тому я думаю, що ми можемо це зробити швидко і прийняти рішення.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре. Я вдячний вам за те, що ви вмієте ставити завдання голові комітету, особливо в телефонних розмовах. Але ми діємо згідно чинного законодавства, і в нас є документальна переписка, яка… Закон не дозволяє голові комітету в телефонному режимі, представляючи комітет, зв'язуватись з будь-ким.

КАЧУРА О.А. Андрій Андрійович, вивчіть, будь ласка, більш детально Закон про комітети Верховної Ради…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Олександр, я ж вас не перебивав, коли ви казали. Тому я дуже вдячний вам, пане Олександр. Дякую.
Тому, як буде у нас… Є правила, є закон, і ми його сумлінно виконуємо. Дякую.
Роман Лозинський. Потім голова підкомітету Віталій Безгін і Дмитро Микиша ще раз. Дякую.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, шановні колеги, як львів'янин я би, напевно, зараз хотів більше до попереднього спічу колеги апелювати тут про Закон про мову. Тому що, крім того, що ви - громадянин, ви - народний депутат. Так вже сталося, можливо, випадково, але так сталося, і ви народний депутат, тому іншою мовою тут прошу не виступати. 
Але все-таки як член комітету, повертаючись до теми. Я дуже щиро вболіваю за харків'ян, але також вболіваю за системне рішення. І єдине системне рішення, яке тут зараз є вихід з цієї ситуації - це діяти не в форматі телефонного права і, може, есемеску надіслати, може, в Viber написати чи в  WhatsApp, не знаю. Але є закони України, в межах яких ми маємо працювати, і очевидним є те, що згідно закону Верховна Рада не може розпочати свою частину роботи щодо призначення виборів - це виключно законна площина. 
А щодо самого Харкова, Харківська міська рада, яка приймала рішення про траур в місті, не змогла водночас прийняти рішення про прийняття до відома смерті. І очевидним є те, що це не юридична колізія в їхній діяльності, а це політична позиція. 
І, повертаючись до системного рішення, як львів'янин, який зараз коментує ситуацію в Харкові, я маю пропозицію рішення довгострокового. Я звернуся до голови підкомітету пані Аліни, я думаю, що ми узгодимо і запропонуємо комітету рішення, щоб на майбутнє таких колізій не ставалося, щоб норми законодавства не ставали бар'єрами для волевиявлення громадян, мешканців міст, але це така гра, вдовгу. 
А щодо цього випадку, очевидно, що виключно юридично ми можемо комітетом звернутися до Харківської міської ради, щоб вони терміново виконали, в найкоротші терміни, норму закону - це їхня робота, це їхня відповідальність, а не право чи можливість. А есемесками, колего, можна спілкуватися, але це закон в даному випадку не регламентує. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Романе. 
Аліна Леонідівна Загоруйко. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, я дуже коротко. 
Я на підтримку от попереднього спіча пана Романа, і знову ж таки рефлексія на слова Саші Качури з приводу того, що давайте не будемо затягувати час. 
Так от, питання затягування часу однозначно… Я не знаю, хто винен, але точно не комітет. Я точно знаю, що в Харківській міській раді дуже сильна юридична служба. Чи як він там називається: департамент, відділ… 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Юридичний департамент.  

ЗАГОРУЙКО А.Л. Але дуже сильний. Тому що справи, які в судах слухаються за участі Харківської міської ради, дуже часто стають зразковими і показовими. Так от, я сумніваюся, що юристи Харківської міської ради не знали, що до клопотання потрібно додавати рішення ради. А чому його не додано, я думаю, висновки кожен для себе вже зробить сам. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Аліно. 
Я хочу нагадати, що комітет діяв завжди в рамках, в межах та спосіб, визначені чинним законодавством. 
Дмитро Микиша. І Олександр Качура. 

______________. (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Зараз… Я ж думаю там всі будуть апелювати до вас. Потім ви дасте відповідь. 
Дмитро Микиша, прошу, вам слово. 

МИКИША Д.С. Ще раз, ми ж не вибираємо директора дитячого садочка чи якогось відділу - це Харківській міський голова. 
Щодо того, що відбулося. Ще раз повторюю, пункт 1 частини одинадцятої статті 79 Закону України про місцеве самоврядування, що він каже: "Повноваження сільського, селищного, міського голови припиняються достроково, а відповідна особа звільняється з посади, - і це перший пункт, - з підстав, зазначених у пунктах 1, 2, 5, 6 частини першої цієї статті, з дня прийняття відповідною радою рішення, яким береться до відома зазначений факт". Тобто нам не потрібна копія свідоцтва смерті пана Кернеса, нам потрібно виключно в рамках закону отримати рішення від Харківської міської ради, яке не надійшло. Все, досить інсинуацій.  
А щодо комплексного рішення, що не повинні такі бюрократичні перепони ставати на шляху призначення позачергових виборів, я погоджуюсь, і в  рамках обговорення Конституції та Закону про місцеве самоврядування вже не раз казалося про те, що це має автоматично ЦВК призначати. Але це в майбутньому. Наразі закон каже: рішення міської ради, після комітет готує постанову, Верховна Рада призначає. Не раніше. Все. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Олександр Сергійович Корнієнко. 

КОРНІЄНКО О.С. Конструктивна пропозиція, бо ми тут вже  засиділися, деякі, хочуть далі депутати по справам. 
Дивіться, стаття 6 Конституції, я думаю, ніхто не буде заперечувати: "Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах та відповідно до законів України". 
Якщо в законі написано, що треба рішення міської ради, то ми не можемо без рішення міської ради далі нічого робити. Це база, від якої треба відштовхуватися. 
Політична дискусія зрозуміла. Є кандидат, він не є зараз представником діючої влади, але навіть, я бачу, в нашій партії, в комітеті є його, мабуть, прихильники, бо він активно виступає за якнайшвидші ці вибори. Із зрозумілих причин: чим швидше вибори, тим менше  грошей треба на них витрачати. Це я так людям пояснюю в ефір, що відбувається. Але це не означає, що ми маємо все кинути і, порушуючи закон, якісь робити зараз дії, які там не є відповідними до закону. 
Чим це чревато, просто щоб люди розуміли. Бо є така думка, що зараз Верховна Рада може призначити без документів - і це нормально, це ж висока легітимність, це Харківський міський голова. Хочу сповістити, що за ці місцеві вибори мінімум знаю 5 випадків, коли по судам зупинялись або оскаржувались результати виборів, призначались наступні вибори і так далі. Тобто ми ставимо під загрозу знову-таки і волевиявлення, і кілька мільйонів гривень на вибори. У нас в Броварах є випадок: 3 мільйони гривень обійшлись Броварам, 3 мільйони гривень для міського бюджету. Зрозуміло, що Харків обійдеться, ну, точно в 10 разів більше як мінімум. Якщо в когось є бажання десятками мільйонів витрачати грошей на політику, ну, давайте. 
Тому в межах і спосіб, будь ласка, голосуємо звернення і рухаємося далі. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Ви ж бачите, у нас є…  Я розумію, що комусь дуже хочеться проголосувати якнайшвидше, але…
Пане Віталію, у вас є щось, чи ви вже все? 

БЕЗГІН В.Ю. Я цілком підтримую всіх колег, що… (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. Олександр Анатолійович Качура, вам слово. І переходимо до голосування за пропозицію. 

КАЧУРА О.А. Колеги, я думаю, що абсолютно  нормально буде, якщо профільний Комітет з місцевого самоврядування буде в нормальній комунікації з органами місцевого самоврядування. І те, що ви сказали, що ми будемо вести якісь бюрократичні переписки, Андрій Андрійович, це ваше право, я вам запропонував, як варіант, як би зробив я. І це абсолютно нормальна практика, щоб дізнатися, чому до подання не надійшло, наприклад.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Олександре.

КАЧУРА О.А. Я ще не завершив, Андрій Андрійович. 
І я хотів би відповісти тут пану Лозинському, що ви тут такий молодий, зухвалий, я думаю, що у вашій партії точно не підтримують вас в питанні того, що ви про есемески. На Львівщині взагалі не люблять хамовитих молодих людей. І ви, будь ласка,  надішліть есемеску Вакарчуку, який привів вас, і вашої фракції взагалі не повинно існувати в цьому парламенті після того, коли лідер вашої партії пішов з парламенту. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Олександре. Але ви зараз переходите на особистості. У нас в комітеті точно ми не переходимо, незважаючи… Пане Романе, я зараз дам вам репліку. (Шум у залі)
 Але, пане Олександре, якщо у нас питання стосується виборів мера Харкова, то я прошу не переходити на особистості, і тим паче зневажати ватажка партії.
Прошу, пане Романе, вам слово. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, власне, пропозиції не переходити на особистості, я думаю, тут більш ніж достатньо. І хто б тут кого не зневажав, у мене теж є своє ставлення до колег, зокрема до вас, але дозволяти собі переходити на особистості я, зокрема, не буду.  
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Романе, за позицію.
Шановні колеги, є пропозиція підтримати пропозицію, озвучену головою підкомітету Аліною Леонідівною Загоруйко. 
Прошу поставити на голосування. Прошу підтримати і проголосувати. Вона є легітимна і згідно чинного законодавства. Дякую. Так, на сьогодні це крайнє голосування.
За – 18. Проти – 0. Рішення прийнято.  
Шановні колеги, ми переходимо до розділу "Різне". Чи є у членів комітету оголошення, заяви? Якщо немає, шановні колеги, я дякую всім за роботу. Оголошую засідання комітету закритим.