СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування
30 червня 2020 року

Веде засідання голова Комітету КЛОЧКО А.А.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добрий день, шановні колеги. Ми розпочинаємо. 
Шановні колеги, я прошу вас активувати ваші електронні картки. Прошу, в кого ще не спрацювала картка, прошу зареєструватися. 
Нагадую, що до складу нашого комітету входить 28 народних депутатів. У відповідності до статті 44 Закону України "Про комітети Верховної Ради України" засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутні більше половини від затвердженого Верховною Радою України складу його членів. 
Колеги, на нашому засіданні присутні 22 картки зареєстрували. 25 вже. 25 народних депутатів. Засідання комітету є повноважним. Розпочинаємо засідання. 
Колеги, перед тим як ми перейдемо до голосування порядку денного засідання комітету та враховуючи, що розгляд питань сьогоднішнього порядку денного буде тривалим та багатогодинним, пропоную не включати додаткові питання до сьогоднішнього порядку денного. Прошу підтримати мою пропозицію. 
Пропонується прийняти порядок денний за основу. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 24, проти – 0, утримались – 0. 
Пропонується прийняти порядок денний в цілому. Прошу підтримати та проголосувати. Я ж тільки що сказав, пане Дмитро. 
За – 25, проти – 0, не голосували – 1. 
Переходимо до розділу І "Організаційні питання". 
Перше питання порядку денного про утворення робочої групи Комітету з опрацювання та підготовки до другого читання проекту Закону України "Про народовладдя через всеукраїнський референдум" (реєстраційний номер  3612). 
Колеги, 18 червня 2020 року Верховною Радою України за наслідками розгляду в першому читанні за основу прийнято проект Закону України "Про народовладдя через всеукраїнський референдум" (реєстраційний номер  3612), поданий Президентом України Володимиром Зеленським. 
Враховуючи важливість предмету регулювання законопроекту, необхідність системного і якісного опрацювання нормативного матеріалу та керуючись статтею 15 Закону України "Про комітети Верховної Ради України" є пропозиція створити робочу групу комітету для його підготовки до другого читання. 
Отже, пропоную створити робочу групу Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування з опрацювання та підготовки до другого читання проекту Закону України "Про народовладдя через всеукраїнський референдум" (реєстраційний номер 3612). Призначити керівником робочої групи народного депутата України голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньо демократії заступника голови комітету – Аліну Загоруйко. Доручити керівнику робочої групи сформувати її персональний склад за погодженням з головою комітету. Залучити до участі в роботі робочої групи народних депутатів України представників Апарату Верховної Ради України, Офісу Президента України, Центральної виборчої комісії, Секретаріату Конституційного Суду України, Національного банку України, Секретаріату Кабінету Міністрів України, центральних органів виконавчої влади, провідних асоціацій органів місцевого самоврядування, неурядових та міжнародних організацій, науковців та експертів. Контроль за виконанням даного рішення комітету покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Колеги, бажає хтось виступити з даного питання? Якщо ні, то прошу підтримати та проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 23, утримались – 2, не голосували – 1. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання порядку денного. Про звернення міністра Кабінету Міністрів України Олега Миколайовича Немчінова щодо включення до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення проходження державної служби. 
Колеги, до нас надійшла пропозиція про включення до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення проходження державної служби (реєстраційний номер 3748), поданий Кабінетом Міністрів України.
З огляду на нагальність підтримки комплексної реформи державного управління в Україні пропоную комітету підтримати звернення Кабінету Міністрів України Олега Немчінова та рекомендувати Верховній Раді України, відповідно до частини першої статті 23 Регламенту Верховної Ради України, включити проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення проходження державної служби (реєстраційний номер 3748), внесений Кабінетом Міністрів України, до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. 
З метою оперативного опрацювання зазначеного законопроекту для його розгляду під час третьої сесії Верховної Ради України запропонувати парламенту відповідно до частини третьої статті 101 Регламенту Верховної Ради України скоротити наполовину строки внесення альтернативних законопроектів. Поінформувати про це рішення Голову Верховної Ради України.
Колеги, хтось бажає виступити з даного питання? Якщо ні, прошу підтримати та проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 23, проти – 0, утримались – 2. Рішення прийнято. 
Переходимо до ІІ розділу питань порядку денного. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву (реєстраційний номер 3491) (друге читання).
Прошу до слова голову підкомітету Олександра Корнієнка для представлення позиції підкомітету з даного законопроекту. Також прошу поінформувати комітет про зауваження і пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи. До уваги, кожному бажаючому члену комітету та запрошеним буде надано слово для виступу або коментарю.
Прошу, пане Олександр Корнієнко. 

КОРНІЄНКО О.С. Доброго дня. Підкомітет на своєму засіданні розглянув зауваження і пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву за (реєстраційним номером 3491) (автори Клочко, Корнієнко, Безгін та Шкрум) Та прийнято Верховною Радою України за наслідками розгляду в першому читанні за основу 17 червня 2020 року.  
Зокрема, до розгляду законопроекту Верховної Ради України у другому читанні підготовлено порівняльну таблицю, яка містить 35 поправок і пропозицій, що надійшли від 11 суб’єктів права законодавчої ініціативи, з яких 9 враховано, 4 враховано частково, 3 враховано редакційно, 18 відхилено. Та щодо однієї правки підкомітетом рішення не прийнято. 
Хочу зауважити, що в ході підготовки законопроекту загалом збережено концепцію та ключові положення, ухвалені в першому читанні редакції, якою передбачається доповнення Закону України "Про державну службу" новою статтею 125прим., що має на меті утворення кандидатського резерву – інформаційної системи (бази), яка містить відомості про кандидатів на посаду державної служби, які успішно пройшли всі етапи оцінювання під час конкурсного відбору, але не стали його переможцями, результат проведення оцінювання професійних компетентностей таких кандидатів та оголошені конкурси на посаду державної служби.
Крім того, звертаю вашу увагу, що мною також були подані уточнені правки і пропозиції, якими зокрема передбачається відміна можливості укладати контракти про проходження державної служби на період дії карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. І пропонується визначити, що контракти, укладені до набрання чинності цим законом діють до призначення на посаду державної служби особи за результатами конкурсу, граничний строк перебування на  посаді державної служби особи, призначеної шляхом добору та укладення контракту, становить 2 місяці з дня набрання чинності цим законом. А в місячний строк з дня набрання чинності цим законом забезпечити оголошення конкурсів на посади державної служби, призначення на які відбулися шляхом добору та укладанням контракту. А також інші процедурні моменти, пов’язані з реалізацією норм цього  закону. 
Пропонується підтримати рішення підкомітету, які відображені в порівняльній таблиці. Можемо піти по правках. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Давайте рухатись по…

КОРНІЄНКО О.С. Да. 1 правка – Мінько, Білозір. Чи є пані Лариса? Щодо зміни назви. Пропонується підкомітетом відхилити. Тому що тут немає змін. Є одна зміна. Тобто техніко-юридично це має бути одна зміна. Чи будете ставити на підтвердження? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, тоді відхилена. 

КОРНІЄНКО О.С. Наступна – 2-а, народний депутат Дирдін. Також по назві. Пропонується відхилити. Чи присутній? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. А Максим Дирдін присутній чи ні? 

КОРНІЄНКО О.С. Неприсутній автор правки. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Немає. Тоді ідемо далі. 

КОРНІЄНКО О.С. Правка відхилена. 
3-я також… Да, давайте тоді блоками. Дві правки Дирдіна – 2-а і 3-я.
2-а – відхилена. 3-я – врахована частково. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу поставити за відхилення правок 2-ї і 3-ї. 
1-а, 2-а, 3-я – на відхилення. 

КОРНІЄНКО О.С. 1-а, 2-а.

ГОЛОВУЮЧИЙ. 1-а, 2-а? А 3-я? 

КОРНІЄНКО О.С. 3-я  частково. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. 1-а, 2-а – на відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 22, проти – 0, утримались – 3, не голосували – 1. Рішення прийнято. 

КОРНІЄНКО О.С. Далі. 3-я – врахована частково. Нам потрібно голосувати? Ні, непотрібно.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Технічна служба, будьте ласкаві, підійдіть, будь ласка, до секретаря. 

КОРНІЄНКО О.С. 4-а, пані Альони Шкрум – врахована частково. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Альона, вас влаштовує? Дякую. 

КОРНІЄНКО О.С. 5-а, Івченка. Пропонується відхилити. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Є серед присутніх Вадим? Немає, да? 

КОРНІЄНКО О.С. Треба проголосувати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу поставити 5 правку на відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 21, проти – 0, утримались – 4. Рішення прийнято. Правка відхилена. 

КОРНІЄНКО О.С. 6 правка, Мінько, Білозір – врахована редакційно. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Лариса, вас влаштовує? 

БІЛОЗІР Л.М. Да.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 

КОРНІЄНКО О.С. 7-а, 8-а, 9-а – відхилені. 7-а, Пузійчук.  8-а, Батенко. 9-а, пані Плачкова. Я думаю, що…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Плачкова, бажаєте щось сказати? 

КОРНІЄНКО О.С. Пропонується інша редакція просто. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Мікрофон виключіть, будь ласка. 

ПЛАЧКОВА Т.М. Я буду наполягати тільки на 16 і 28 правці. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 

КОРНІЄНКО О.С. Тоді прохання за відхилення – 7-а, 8-а, 9-а. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. 7-а, 8-а, 9-а поставте на голосування, будь ласка. За відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 22, утримались – 3. Рішення прийнято. Правки 7-а, 8-а, 9-а – відхилені. 
 
КОРНІЄНКО О.С. 10-а врахована.
11-а, пані Шкрум – відхилена. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Альона, будете? 

ШКРУМ А.І. Ні, не буду. 

КОРНІЄНКО О.С. Не наполягаємо. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякуємо. 

КОРНІЄНКО О.С. 12-а – також відхилена – Пузійчук. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пузійчук, 12 правка. 

КОРНІЄНКО О.С. 13-а, Плачкова.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Не наполягає. 

КОРНІЄНКО О.С. Не наполягає. 
Тоді з 11-ї по 13-у. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Правки поставте, будь ласка, на голосування правки 11-у, 12-у, 13-у  на відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 21, проти – 0, утримались – 4. Рішення прийнято. 

КОРНІЄНКО О.С. 14-а – врахована. 
15-а – врахована редакційно – пані Шкрум. 
14-а – моя. 
І 16-а, пані Тетяни якраз. Я так розумію, що ви хочете поставити на підтвердження? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. 16-а – відхилена.  В мікрофон.

ПЛАЧКОВА Т.М. Там передбачена можливість все ж таки кандидатів змінювати інформацію, обов’язково змінювати інформацію, яку вони надали, могли надати помилково, або взагалі там неповну інформацію, щоб ця можливість була обов’язково визначена законом. 

КОРНІЄНКО О.С. У нас є позиція антикорупційного комітету, що це суперечить їх частині.

ГОЛОВУЮЧИЙ. А позиція пікомітету – відхилити? 

КОРНІЄНКО О.С. Відхилити, да. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ставимо правку номер 16 на підтвердження, але є позиція комітету –  відхилити. 

________________. Підкомітет не підтримав поправку Тетяни Михайлівни.  Поставте на голосування 16 поправку. 

КОРНІЄНКО О.С. Ставимо на голосування? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да.  Да, про відхилення. Не працює система теж. 
За – 21, проти – 1, утримались – 2. Рішення прийнято. Правка відхилена. 

КОРНІЄНКО О.С. 17-а – врахована. Це Корнієнко. 
18-а, Шкрум – врахована частково.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Вже запрацювала?

КОРНІЄНКО О.С. Да. 19-а – пропонується відхилити – Кабаченко. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Присутній? Немає, да, Кабаченко? 

КОРНІЄНКО О.С. 20-а, Івченко – пропонується відхилити. 
21-а, Мінько, Білозір – пропонується відхилити. 
22-а, Пузійчук – пропонується відхилити. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. І 24-у можна відразу. 

КОРНІЄНКО О.С. Там 23-я – врахована. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ну добре. Тоді давайте 19-а, 20-а, 21-а, 22-а – на відхилення. Поставте, будь ласка, голосування. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 20, проти – 0, утримались – 5. Рішення прийнято. 
Наступна – 24 правка. 

КОРНІЄНКО О.С. 23-а – врахована. 
24-а – на відхилення – Івченко. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Івченка Вадима немає, да? 
Прошу поставити правку номер 24 на відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 22, проти – 1, утримались – 2, не голосувало – 1. Рішення прийнято. 

КОРНІЄНКО О.С. 25-а – врахована редакційно. 
26-а, Кабаченко – на відхилення прохання поставити. Кабаченко. 26-у на відхилення прохання поставити. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу поставити 26 правку на відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 21, проти – 0, утримались – 4. Рішення прийнято. 
Наступна правка 27.

КОРНІЄНКО О.С. 27-а – частково врахована – Пузійчука. 
28-а, пані Тетяни. Підкомітет вирішив на відхилення, але наполягала пані Тетяна.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Підкомітету, да? Рішення підкомітету відхилити. 

ПЛАЧКОВА Т.М. Дякую, колеги. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Тетяна.

ПЛАЧКОВА Т.М. Я все ж таки прошу доповнити. У нас там є зараз звучить редакція так: "Застосування даних бази кандидатського резерву". Я прошу доповнити наступними словами та знаком "механізм підтвердження участі у конкурсі". Чому? Тому що, на жаль, фактично уряд сьогодні не розробляє механізми і ми не можемо імплементувати законодавство наше, навіть гарні закони не імплементуються в дію. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу. 

КОРНІЄНКО О.С. Підкомітет вирішив відхилити, тому що як визначити механізм підтвердження участі – це так мало поки що зрозуміло в контексті.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Рішення підкомітету?

КОРНІЄНКО О.С. Відхилити. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Відхилити. Прошу поставити 28 правку на відхилення, Плачкової. Прошу підтримати і проголосувати. 
 За – 19, проти – 1, утримались – 5.  Рішення прийнято. 

КОРНІЄНКО О.С. 29-а – врахована – Корнієнко. 
30-а, Мінько, Білозір – врахована. 
31-а, Пузійчука – врахована. 
І 32-а – врахована. Це якраз 32 правка, зверніть, будь ласка, увагу, хто цікавився цим питанням. Це щодо повернення конкурсів. Це якраз ця правка, яка повертає конкурс. 32-а. 
33-я – пропонується відхилити, тому що тут непотрібно. Пропозиція поставити  на підтвердження відхилення 33-ю. За відхилення.

ГОЛОВУЮЧИЙ. 33 правку прошу поставити на відхилення. Правка Пузійчука – на відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
 За – 21, проти – 0, утримались – 4. Рішення прийнято. 
Наступна правка.

КОРНІЄНКО О.С. 34-а – врахована.  
І 35-а – підкомітет не визначився. Суть правки народного депутата Стефанчука Руслана Олексійовича Кабінету Міністрів: включити інформацію про виконання цього закону до Звіту про хід та результати виконання Програми діяльності Кабінету Міністрів за 2020 рік. Як ми всі з вами пам’ятаємо, поки що наразі Програми  Кабінету Міністрів немає. Можливо, у нас буде зміна уряду і вона з’явиться знову. Це ж  гіпотетично я зараз,  це не політична заява. Я так просто розмірковую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Олександр Сергійович, я думаю, що ліпше не коментувати так яро, тим паче, сьогодні…

КОРНІЄНКО О.С. Опозиційні фракції, так би мовити, реагують гостро. Просто треба визначитись комітетом, чи треба це включати цю задачу уряду. Чи це таке завдання уряду. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Альона Шкрум. 

ШКРУМ А.І. Дякую, пане голово. Мені дуже подобається логіка думки пана Руслана Стефанчука. Я думаю, що дійсно включити ми це не можемо, оскільки в програмі цього не було і програми на сьогодні немає. Але мені дуже подобається логіка цього. 
Я би пропонувала на виконання цієї поправки, наприклад, запросити на наступне наше засідання комітету чи через засідання комітету запросити уряд і попросити стан виконання взагалі історії про, так званий, позаконкурсний відбір про призначення. Уряд насправді і НАДС  робить цю роботу, уніфікує такі призначення. І дуже добре було Б подивитися, скільки таких призначень відбулося в центральні органи влади, в регіони, подивитися, як ті призначення відбувалися, до яких є питання, до яких немає питань. Я думаю, що тут якраз оця контрольна функція комітету і буде виконана.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Альона, дякую. 
Але у нас є пані Алюшина. Ми її вітаємо з призначенням. 

КОРНІЄНКО О.С. Да, до речі. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ми вітаємо вас з призначенням до НАДС. То ви –очільник НАДС, я прошу вас взяти слово і прокоментувати частково цю інформацію, яку озвучила пані Альона. Прошу, вам слово. 
Пані Наталія. Будь ласка, в мікрофон, щоб вас було чутно. 

АЛЮШИНА Н.О. Дуже дякую. Колеги, до речі, на питання пані Альони, дійсно, у нас є статистика щодо проведених кількості добору і категорії А і категорії В, і категорії Б і на ФПРів зокрема. 
Я хотіла б зазначити, якщо дозволите, кілька ремарок щодо щойно проголосованих щодо Закону (25 статті) 3491, якщо дозволите. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Давайте в регламент, щоб ми вклалися до хвилини.

АЛЮШИНА Н.О. Я буду старатися і намагатися. Колеги, зверніть увагу. У нас є тут кілька пунктів. У мене, до речі, є 5 пунктів, оскільки ми будемо в подальшому виписувати порядок. Це буде порядок відбору конкурсу. Ми будемо його змінювати. Це перше. 
По-друге. Я б хотіла звернути вашу увагу на те, що в якій спосіб. Дивіться, у нас виписана така норма як кандидат, інформація якого міститься в інформаційній системі і так далі. Дивіться, інформація щодо таких кандидатів також має надаватися та на відповідні запити державних органів. 
Колеги, служби управлінням персоналом будуть бачити цю інформацію в базі, в самій інформаційній системі. Я вас прошу, їх не можна настільки завантажувати. Тобто служби управлінням персоналом будуть це бачити і це автоматизована система. Звісно, ми технічно ми не знаємо наскільки швидко ми зможемо її впровадити, розробити і втілити. Тим не менше… 
Тепер ще у мене є, якщо дозволите, ще один момент. Дивіться, всі підтримали 3 роки. Колеги, 3 роки – у нас півроку є термін дії, у нас є термін дії рік.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Наталія, я думаю, що… Я прошу пробачення, що ми вас перебиваємо, але у нас багато запитань. І ми на наступний комітет попросимо вас прийти.

АЛЮШИНА Н.О. Один рік. Тут скрізь написано три. Колеги, рік. І якщо дозволите, це одне питання для нас…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Один рік там повинен  бути. 

АЛЮШИНА Н.О. Один рік.  Ну дивіться, в порівняльці тут скрізь іде три роки. Тому прохання, зверніть увагу, вони будуть… Ну це застарілі дані. 
І ще одне питання. Щоб ще хотіла… Завершую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Наталія, я перепрошую. Я вимушений у вас забрати слово, тому що треба підготуватися і прийти на звіт, коли цього запросить  комітет. 
Ми вас вітаємо. І дякуємо за те, що ви сьогодні з нами. 

АЛЮШИНА Н.О. Дякую, Андрій Андрійович. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, 35 правку, пане Олександре.

КОРНІЄНКО О.С. Можна? Пропоную, по-перше, щодо запрошення шановного керівника, очільниці Національного агентства державної служби на комітет я підтримаю. Але просто, може, це чи, у нас будуть такі завантажені комітети, зараз Виборчий кодекс і так далі. Може, це буде там десь у вересні, вони попрацюють трошки. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я думаю, пане Олександр, ми можемо на наступний комітет знайти час десь в "Різному", але обов’язково заслухати звіт. 

КОРНІЄНКО О.С. Можемо спробувати. Але знову-таки, пані Наталія підпадає під цю ж процедуру, наскільки я розумію. І за 2 місяці після прийняття цього закону доведеться іти на конкурс і далі… 
У мене є ця теж  статистика, я її оголошував на Погоджувальній раді. Там близько 2 тисяч призначень вже відбулося різних категорій і категорії А там, і категорії Б в основному. Є питання, але, я думаю, що якоїсь там критичної зараз ситуації немає з цим, тому що знову-таки ми повертаємо своєю пропозицією зараз все так як було. 
Щодо норм закону і там  побоювань Національного агентства державної служби. Я думаю, що Кабінет Міністрів розробить всю відповідну нормативку. Там це є в дорученні в цьому законі – протягом місяця чи двох розробити всю нормативну документацію. У нас є повний контакт з паном Немчіновим. У нас є повний контакт з Національним агентством державної служби. Ми ж  відкриті повністю, можемо абсолютно працювати спокійно. 
Щодо 35 правки, я пропоную все-таки її відхилити, незважаючи на її таку важливу сутність. Але наразі ми просто технічно не можемо це реалізувати і Кабмін не зможе це реалізувати. Тому прохання відхилити 35 правку. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу тоді поставити 35 правку на відхилення. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 19, проти – , утримались – 6. Рішення прийнято. 
Ми завершили.

КОРНІЄНКО О.С. Можемо говорити, враховуючи результати наших голосувань, прошу підтримати пропозицію підкомітету запропонувати комітету рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України Закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву (реєстраційний номер 3491)  (поданий народними депутатами України Клочком, Корнієнком, Безгіном та Шкрум) за  наслідками розгляду в другому читанні прийняти в другому читанні та в цілому. 
У разі прийняття законопроекту за результатами розгляду в другому читанні та в цілому запропонувати Верховній Раді України доручити комітету, при підготовці відповідного закону на підпис Голові Верховної Ради України, здійснити його техніко-юридичне доопрацювання спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України. 
Дякую за увагу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександр. Шановні колеги, якщо всі, хто бажав висловився, є пропозиція проголосувати, підтримати позицію, яку тільки що озвучив пан Олександр Корнієнко. Та визначити співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради України народного депутата України Олександра Корнієнка. 
Прошу підтримати та проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 24, проти – 0, утримались – 1, не голосував – 1. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання порядку денного. Проект Постанови про утворення та ліквідацію районів (реєстраційний номер 3650) (внесений урядом).
Колеги, щодо проекту Постанови пропоную наступний план розгляду. Спочатку пропоную надати слово для презентації даного проекту Постанови представнику уряду – міністру розвитку громад та територій Олексію Михайловичу Чернишову. Регламент запрошеного до 3 хвилин. 
Пане Олексій Михайлович, я прошу вас тоді до трибуни. 
Потім голова підкомітету Віталій Безгін оголошує пропозиції підкомітету щодо складу районів окремо по кожній області. Потім пропоную здійснювати обговорення складу районів також окремо по кожній області. Кожному бажаючому члену підкомітету та запрошеному буде надано слово для виступу по кожному регіону окремо. Регламент – по хвилині. 
За наслідками загального обговорення запропонуємо голові підкомітету Віталію Безгіну оголосити кінцеву пропозицію підкомітету щодо проекту Постанови про утворення та ліквідацію районів. 
Чи є інакші, колеги, пропозиції? 
Тоді, Олексій Михайлович, прошу, вам слово. 

ЧЕРНИШОВ О.М. Доброго дня, шановний головуючий, шановні члени комітету! Я на початку свого виступу хочу декілька слів прокоментувати ситуацію з Програмою дій уряду. 
Тільки що пролунала фраза щодо неприйнятої Програми дій уряду, то уряд, звичайно працює на підставі Програми, котру він розробив та запропонував парламенту для затвердження. І до відома шановних членів комітету хочу повідомити, що 17, якщо я не помиляюся, червня було заслуховування Програми дій уряду відповідним комітетом у межах відання, на якому було прийнято рішення комітету схвалити цю Програму дій уряду. І я дякую вам за відповідну підтримку, і впевнений, що так буде і надалі. 
Отже, щодо питання утворення районів. Концепцією реформування місцевого самоврядування та територіальної організації влади в Україні передбачено, що одним із шляхів подолання проблеми у сферах місцевого самоврядування та територіальної організації влади є визначення обґрунтованої територіальної основи для діяльності як органів місцевого самоврядування, так і органів виконавчої влади. 
Першим етапом реалізації зазначеної реформи стало утворення спроможних територіальних громад, органи місцевого самоврядування яких здатні забезпечувати ефективне управління підпорядкованими територіями та надавати якісні послуги населенню. 
Наступним етапом реформи є реорганізація районного, субрегіонального рівня адміністративно-територіального устрою України, який стане основою для організації діяльності органів державної влади на місцях відповідних органів місцевого самоврядування. 
Протягом 19–20-го років робочими групами при обласних державних адміністраціях, до складу яких залучалися народні депутати України, представники місцевих органів державної влади, органів місцевого самоврядування, профільних наукових установ, асоціацій органів місцевого самоврядування та експерти, були розроблені пропозиції щодо адміністративно-територіального устрою районного рівня відповідних областей. Тобто ця робота, вона велась вже досить давно, майже два роки, були зроблені сотні чи тисячі відповідних зустрічей, нарад, а також обговорень.
Відповідно до абзацу третього, пункту 4, розділу ІІ "Прикінцевих положень" Закону України (від 16 квітня 20-го року) про внесення змін до деяких законів України щодо визначення територій та адміністративних центрів територіальних громад, Кабінету Міністрів України доручено підготувати та подати на розгляд Верховної Ради України законопроекти про ліквідацію та утворення районів. 
12 червня урядом схвалено проект Постанови про утворення та ліквідацію районів. Відповідно до проекту акту пропонується.
Перше. Утворити в Автономній Республіці Крим та областях 129, з них 17 – на тимчасово окупованій території АРК, Донецької та Луганської областей, районів, та ліквідувати існуючі 490 районів. 
Друге. Встановити, що межі районів встановлюються по зовнішній межі територіальних, сільських, селищних міських територіальних громад, які входять до складу відповідного району. Вибори депутатів районних рад, районів ліквідованих, згідно із цією Постановою, не проводяться. Ліквідація та утворення районів на тимчасово окупованих територіях Автономної Республіки Крим, Донецької та Луганської областей проводиться після повернення цих територій під загальну юрисдикцію України, відновлення територіальної цілісності України та відновлення повноважень органів державної влади України на відповідній території у порядку, визначеному законодавством України.
Міністерство підтримує проект Постанови в редакції, яка доопрацьована в комітеті, і пропонує підтримати цей проект. Необхідно також підкреслити, що Кабінетом Міністрів України визначено території та адміністративні центри 1 тисяча 470 територіальних громад. При цьому варто підкреслити, що 76 громад утворені на базі одного нинішнього району, це додатковий аргумент, що залишити існуючу систему районів не можна.
Також необхідно підкреслити, що нові райони створюються в першу чергу для розміщення системи органів виконавчої влади. Отже, утворення нових та ліквідація існуючих районів забезпечить відповідні системи адміністративно-територіального устрою районного рівня України сучасним вимогам та європейським стандартам, що в свою чергу сприятиме визначенню обґрунтованої територіальної основи для діяльності органів виконавчої влади та відповідних органів місцевого самоврядування. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олексій Михайлович.
Чи є запитання до міністра у членів комітету? Хтось? 
Пан Роман Лозинський, прошу вас.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Доброго дня! Роман Лозинський, фракція "Голос". Скажіть, будь ласка, як міністр, в чому полягає логіка послідовності дій щодо реформи і укрупнення районів, яка відповідно з першим кроком говорить про межі центра, натомість ми не розглядали нормативні акти щодо повноважень?
І ми розуміємо, і бачимо по хронології подій, що теж зміни до Бюджетного та Податкового кодексу теж не були втілені до цього моменту, і це означає, що повноваження та фінансові можливості районів можуть бути загрозою для вже утворених громад. Чому така логіка і така послідовність кроків?

ЧЕРНИШОВ О.М. Логіка реформи закладена саме концепцію реформи. Райони, котрі існують і існували, вони були утворені ще за радянських часів, ми пам’ятаємо, що у нас є такі рекордсмени, котрі утворені 1918, 21-му, 22-го років, тобто більше ніж 100 років тому. Ці райони утворювалися під іншу політичну, адміністративну, економічну систему і під іншу країну, під інші задачі. 
То утворення і логіка утворення районів сьогодні – це відповідність європейським стандартам, відповідність розмірам та майбутнього плану стратегічного нашої держави – інтеграції в європейську спільноту, в Європейський Союз. 
Дійсно, є певні не обмеження, а певні деталі реалізації цієї реформи і послідовність дій. Це обговорюється вже декілька місяців. Наразі нам вдалося утворити відповідну кількість планів ОТГ, котрі покривають всю територію держави і ми переходимо до визначення адміністративних центрів, а також до утворення та ліквідації старих районів. Тобто будь-яка реформа, вона має певні труднощі реалізації. Реформа децентралізації є наразі, якщо не самою, то однією з найбільш успішних реформ нашої держави. Пропоную її реалізувати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Роман Михайлович.  

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Є уточнююче питання, тому що я, на жаль, не почув відповіді на своє запитання. Про те, що так склалося історично і райони потрібно укрупнювати – це дуже правильно і ми розуміємо, і це було частиною концепції. Але також частиною концепції було ряд інших кроків, які з тих чи інших причин не реалізовані, зокрема, зміни до Конституції, в яких районні ради мали би зникнути як рівень представницького і місцевого самоврядування на рівні районів, але це не відбулося. Також був ряд інших кроків, які я зараз теж не хочу згадувати, які не відбулися. Тим не менше, сьогодні ми дійшли до межі центрів, але не дійшли до повноважень і не дійшли до, власне, фінансової незалежності громад. 
Чому ці кроки не були зроблені до моменту, коли ми зараз обговорюємо центри та межі нових районів?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Романе, я думаю, що тут з приводу Конституції –точно не до міністра, щодо змін.

ЧЕРНИШОВ О.М. Я можу відповісти. Дякую. Насправді питання досить об’єктивне і досить логічне, тому що, мабуть, ми рухаємо реформу швидше, аніж приймаємо конституційні зміни. Але сьогодні не є день закінчення реформи, сьогодні є день пришвидшення і реалізації певного етапу реформи. І ми за вашою допомогою очікуємо здійснити конституційні зміни тоді, коли це буде можливо. Експерти прогнозують це на початку наступного року чи, мабуть, навіть наприкінці цього року. Вам видніше відповідь на це питання. 
Але нам треба рухатися далі, тому межі визначено, проведена велика робота. Попереду в нас є жовтень і нам треба забезпечити підстави для того, щоб він пройшов відповідно. Тому я пропоную рухатися далі.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Олександр Качура, ви хотіли слово теж.

КАЧУРА О.А. Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Я тут подивися той документ, який нам пропонується, наприклад, по рідній моїй Сумщині були враховані всі пропозиції і дійсно досягнений консенсус між народними депутатами, органами місцевого самоврядування, обласної державної організації та була проведена дійсно титанічна робота. 
Тому я хотів би вам від імені нашого комітету і від себе особисто подякувати за ту роботу, яку ви спільно з нашими народними депутатами провели по цьому питанню. Так що бажаю нам успіху всім в завершенні цієї реформи, тому що це ключова реформа – децентралізація. Ми повинні вже провести місцеві вибори за новим адміністративно-територіальним устроєм і все-таки залишити вже після себе абсолютно іншу країну. 
Ну, а зміни до Конституції – я думаю, що це питання в нас, воно залишається в пріоритеті і ми продовжимо цю дискусію в стінах парламенту, будемо обговорювати суспільством яким чином, можливо, треба також провести буде зміни в Конституцію. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пан Олександре. 
Прошу до слова. Представтесь, будь ласка.

БОНДАР М.Л.  Дякую. Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Пане міністр, в мене питання таке. 
Чому під час формування нових районів Кабінет Міністрів наплював на свої ж рекомендації, згідно яких в першу чергу має бути доступність до районного центру? Я говорю про формування в Львівській області району, у який має увійти Золочівський, Бузький і Бродівський райони. Хочуть сформувати Золочівський. 
За межами шістдесятикілометрової зони залишиться 15 населених пунктів і загальна чисельність 5 тисяч людей. Якщо Броди – три населених пункти і загальна чисельність 2 тисячі людей. Броди лежить на трасі Київ-Чоп. Тобто під час обговорення з експертами, все схилялося до того, що має бути Бродівський район. І я подав законопроект згідно цього, чому зараз виникло питання по Золочівському району?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за ваше запитання.

ЧЕРНИШОВ О.М. Ви знаєте, відповідь на це запитання полягає в тій фразі, котру я надав під час свого виступу. Протягом 19-го та 20-го років робочими групами при ОДА, до складу яких залучалися народні депутати, представники місцевих органів державної влади, органів місцевого самоврядування, профільних наукових установ, асоціацій, органів місцевого самоврядування та експерти, були розроблені пропозиції щодо адміністративно-територіального устрою районного рівня відповідних областей. Конфігурація ОТГ та районів не може влаштовувати сто відсотків населення. Це компроміс, це демократичний процес. Демократичний процес передбачає. Перше – що ми базуємося на методиці, ми базуємося на законодавстві, ми повинні порахувати кількість населення, відстані, дітей, лікарні, медичних працівників і таке інше. Ви це все знаєте. Але неможливо зробити так, щоб це було сто відсотків. 
Я дуже щасливий, що сьогодні ми прийшли в ту точку, коли в нас вже переважна більшість питань спірних погоджена. В нас зараз така ситуація, коли ми маємо прийняти рішення, це ці п’ять років добровільної фази ми повинні завершати. Тому що наше завдання як уряду та парламенту приймати рішення і брати відповідальність. Давайте це робити.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Саме так. Дякуємо, Олексій Михайлович.

БОНДАР М.Л. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Олексій Михайлович, я прошу вас тоді до вашого місця.
Надаю слово голові підкомітету Віталію Безгіну. Прошу.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, це до вас буде питання. Тут, до речі, в пункті 4 пише  "координує перший заступник голови комітету Роман Лозинський це питання". І я двічі задав питання пану міністру про Бюджетний кодекс, зміни і про повноваження. 
Перше – я почув відповідь про історію Української Радянської Соціалістичної Республіки, яку ми знаємо. Другу відповідь я отримав про Конституцію. 
Прошу сказати, що робити, коли депутати задають пряме питання міністру щодо контрактного питання, яке ми розглядаємо, а відповіді ми не отримуємо? 
І я би все-таки хотів від пана міністра почути, абсолютно конструктивне моє питання, не про конкретні громади, не про конкретні інтереси, а про логіку реформи. Чому ми обговорюємо і підходимо до прийняття рішення щодо карт, меж і центрів без змін до Бюджетного кодексу, який був частиною логіки, і без визначених повноважень? Що в тому числі і породжує ці конфліктні точки, тому що люди, які борються за райони не завжди розуміють, яким цей район буде, якими будуть його повноваження і ресурси.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
В’ячеслав Андронович. І Віталій Безгін, прошу, голова підкомітету, пане Віталій.

БЕЗГІН В.Ю. Да, дякую. Пане голово, колеги, все ж таки пропозиція зараз тут переходити до суті безпосередньо розгляду питання. Я, до речі, зараз відповім на питання пана Романа. А іншим колегам, які задають конкретні питання по областях, все ж таки дочекатися розгляду питання, а не займатися політичним піаром.
Так от з приводу безпосередньо Бюджетного кодексу абсолютно слушне зауваження і ми, зокрема, і з паном Романом, і з іншими колегами обговорювали сьогодні протягом підкомітету. І всі ми знаємо, що законопроект 3614, він зареєстрований і ми всі будемо докладати максимум зусиль, щоб дані акти зайшли в залу голосування паралельно. 
Що стосується розмежування повноважень, уряд, коли реєстрував, власне, постанову 3650, був паралельно з цим зареєстрований законопроект 3651 про розмежування повноважень. Який, вочевидь, все одно буде доопрацьований в тому числі в залі Верховної Ради, в стінах Верховної Ради і дасть більш комплексну безпосередньо відповідь на питання: як воно буде відбуватися далі. А Бюджетний кодекс, звісно, має бути проголосований паралельно.
 Тому дійсно, що є велика кількість політичних в тому числі спекуляцій, і люди чомусь думають, що вони б’ються безпосередньо за райради і за вплив на громади. Хоча, звісно, ми цього не допустимо. Я думаю, що неодноразово представники як політичної опозиції, так і політичної більшості публічно про це заявляли.
Тепер, колеги, я не знаю, там В’ячеслав Андронович хотів слово – можемо передати або можемо іти безпосередньо вже по суті питання. Андрій Андрійович, як скажете.

ГОЛОВУЮЧИЙ. В’ячеслав Андронович, хвилину, будь ласка.

НЕГОДА В.А. Доброго дня! Я тільки одне слово скажу. Пане Романе, ваше запитання, воно абсолютно логічне і міністр про це сказав, що реформа відбувається і мала б відбуватися відповідно до концепції, першим пунктом якої стоїть внесення змін до Конституції. Тут ви абсолютно праві, ми всі так думаємо, і від вашого парламенту, від нашого парламенту, точніше, від цього скликання також чекаємо цього рішення.
Тепер відносно другого пункту. Що має бути першим – повноваження чи територіальна основа? Завжди логіка і наукова, і послідовність полягає в тому, що спочатку визначається територіальна основа, як базового рівня, так і субрегіонального рівня. Пункт другий – визначається система органів влади, яка має бути на цих рівнях. Пункт третій – визначаються повноваження. І пункт четвертий – під ці повноваження даються ресурси. 
Всі ці проекти законів, про які ви говорили абсолютно вірно, знаходяться сьогодні на сайті Мінрегіону та сайті децентралізації, де ви можете з нами ознайомитися. Є коротка презентація, яку ви сьогодні можете отримати в комітеті, де чітко розписані всі повноваження і рівні, які мають діяти і на районному рівні. На районному рівні, коротко буквально скажу, що ні одна гривня з рівня громад не передбачається забрати з цього, ні ПДФО, ні інші повноваження. Система районної, назвемо, організації влади стосуватиметься виключно системи органів виконавчої влади, які фінансуються з державного бюджету, а не з місцевих податків. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, В’ячеслав Андронович. 
Віталій, прошу, вам слово, ми починаємо законопроект.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, дякую, колеги. Насправді такий трохи історичний день, в нас вже в країні є базовий рівень – рівень громад, затверджений урядом. Залишився один крок до нового адмінтерустрою – це, власне, нове районування, яке, безумовно, має іти з новим бюджетним забезпеченням і повноваженнями. 
Хочу одразу подякувати за конструктивну роботу і міністерству, і Офісу Президента, і колегам народним депутатам, які долучилися до цього процесу. 
Дійсно, ми, власне я трохи забіжу наперед, будемо, звісно, рекомендувати Верховній Раді безпосередньо ухвалювати комітетську редакцію. Це не покликано тим, що в нас є якісь там конфлікти чи непорозуміння з міністерством. Справа просто в тому, що об’єктивно через брак часу ми свідомо розуміли, що певні речі доведеться коригувати на рівні Верховної Ради, тому і тут ми проводили спільну роботу з фахівцями безпосередньо з Мінрегіону.
Тому, власне, як ви і анонсували, пане голово, пропоную іти безпосередньо по областях, де, власне, ми будемо зазначати яка там базова позиція, яка була урядова позиція, чи відбулися там ті чи інші зміни. Думаю, було б коректно, якщо у присутніх в залі будуть питання до тієї чи іншої області, надавати їм слово, безпосередньо залюбки будемо все це коментувати. І думаю, в такому форматі будемо рухатися. 
Першим регіоном у нас в Постанові наявна Автономна Республіка Крим. Звісно, що ми розуміємо, що будь-яке рішення про районування, про адмінтерустрій, воно не може не включати в себе тимчасово окуповану територію Криму. Варто зазначити, що для формування районування по Криму була створена окрема робоча група на базі майданчику підкомітету і майданчику міністерства, куди ми долучали і представників з Криму, які зараз знаходяться на території, підконтрольній Україні, і народні депутати, що є кримчанами, і представники кримськотатарського народу. Тому, звісно, в нас достатньо вийшов компромісний проект. 
Варто відзначити, що в Криму в нас найбільша кількість районів – це 10. Це викликано тим, що ми відхиляємося від методики для тимчасово окупованих територій, розуміючи, що на певний проміжок часу там потрібна більша щільність влади. Власне, тут в нас немає жодних відмінностей від пропозицій уряду і, власне, пропозицій комітету, підкомітету, яка була сьогодні затверджена. Тому, якщо в когось є питання, можемо надати слово. 
Одразу хочу додати, що ця пропозиція по Криму так само підтримана представниками Меджлісу кримськотатарського народу і на робочій групі був присутній пан Чубаров, який так само цю позицію підтримував. Тому, якщо когось є що сказати з цього приводу, давайте надамо слово, якщо ні, то пропозиція рухатися далі.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Ще є в когось зауваження по Автономній Республіці Крим? Тоді будемо ставити на голосування?

БЕЗГІН В.Ю.  Ні, ні, ми ж загалом. Да.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Тоді переходимо далі. Тут зауважень немає. 
Переходимо до Вінницької області.

БЕЗГІН В.Ю. Так, наступна пропозиція в нас – це Вінницька область. У Вінницькій області в нас планово присутні 5 районів. Безпосередньо вони присутні в поданні уряду, безпосередньо в урядовій постанові, яка була проголосована. Ми так само розглядали її на робочій групі. Сьогодні розглядали ї на підкомітеті, зокрема, розглядали і ті зауваження, і листи, що надходили на адресу підкомітету і комітету. 
Ми вважаємо, що там є одне обґрунтоване зауваження щодо конфігурації безпосередньо району. Мова іде про Копайгородську безпосередньо громаду, яку пропонується віднести до Вінницького району. 
Щодо всіх інших районів, пропозиція зберегти урядове подання в форматі п’яти районів з п’ятьма зазначеними центрами, попри те, що, звісно, там є певні політичні непорозуміння, які намагаються впливати на цей процес. Але все ж таки всім треба розуміти, що районування – це для державної влади, а не під райради і не під місцеві вибори. Це для розміщення безпосередньо адміністрацій в майбутньому – префектур. 
Да, дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Є зауваження? 
Прошу, Лариса Миколаївна. Віталій, мікрофон. Прошу вам слово, Білозір Лариса.

БІЛОЗІР Л.М. Андрій Андрійович, шановні колеги! Насправді я теж хочу подякувати і міністру розвитку тергромад, і голові комітету, і голові підкомітету за те, що підтримали все ж таки п’ять районів, тому що було подання ОДА на три, досить таке розбалансоване. Вінницький район – на мільйон, і Могильов-Подільський – 300 тисяч, і Гайсинський. Так що я дякую, що ще добавили два райони. 
Насправді тут сьогодні присутні мої колеги депутати обласної ради, з якими ми працювали саме в регіональній робочій групі, яка визначила саме такий терустрій субрегіональний ще два роки тому. 
Але також мушу все ж таки також зазначити, що я, що моя колега з сусіднього округу, я представляю 15-й округ, і Ірина Борзова, отримали звернення останнім часом від Жмеринського району, Барського району та Шаргородського району. Шаргородський район – це саме мій округ. Щодо того, там зібралися тергромади і ОТГ прийняли рішення, районні ради щодо створення ще одного району шостого – Жмеринецького у складі цих трьох районів, що я зазначала. 
В будь-якому разі ми маємо відреагувати і озвучити цю позицію громад районів. Але хочу знову ж таки підкреслити, що цей субрегіональний рівень досить таки хороший і дякую за роботу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Віталій.

БЕЗГІН В.Ю. Я маю відповідати, я думаю. Дякую за позицію Лариси Миколаївни. Ми з вами її обговорювали і на підкомітеті, і на робочій групі. Дійсно, Жмеринка є сильним центром, але вона находиться в абсолютній зоні доступності безпосередньо міста Вінниці. Тому все ж таки позиція і підкомітету, яка була сьогодні зранку проголосована – це зберегти тут урядову конфігурацію. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Прошу слово візьміть за черговим мікрофоном. Представляйтесь, будь ласка.

КОЛІУШКО І.Б. Дякую. Ігор Коліушко, голова Центру політико-правових реформ. Власне як експерт я брав участь в багатьох цих, в підготовці цих варіантів. 
І в мене не стільки по Вінницькій області, хоча і Вінницької воно тоже стосується, але є отаке загальне, загальне, можливо, методологічне запитання. Оскільки райони створюються в першу чергу для функціонування виконавчої влади і одним з цих органів буде, як ми всі віримо, після внесення змін до Конституції, префектура і префект, який буде відповідати за законність функціонування місцевого самоврядування на цій території, то суттєве значення для цього має кількість громад, яка входить в кожний район. 
І от я подивився по цих пропозиціях. В нас є більше 15 районів, які матимуть більше 20 громад в своєму складі, в тому числі деякі такі рекордсмени як Житомирський район – 30 громад, Львівський…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Ігорю, є регламент. Я перепрошую.

КОЛІУШКО І.Б. Да, я закінчую. І от питання, власне, полягає в тому, чи підкомітет врахував цей аспект?
 І коли я задавав це по конкретних областях, я завжди чув відповідь, що так хочуть люди. Але…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Ігорю, я перепрошую, ви до питання і, будь ласка, більш конкретно ставте питання.

КОЛІУШКО І.Б. Але відповідальність то лежить на вас, на депутатах, на Кабінеті Міністрів.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Саме так. Дякую за те, що нагадали, на кому є відповідальність.

КОЛІУШКО І.Б. От чи враховували цей аргумент? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Віталій Безгін, прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Да, коротка ремарка. Звісно, що ми працювали і намагалися в тій чи іншій ситуації, оскільки все ж таки Верховна Рада є політичним органом, балансувати позиції, балансувати райони і по логістиці, і по населенню, і безпосередньо по наявності представницьких органів на тій чи інший території. 
Чи можливо всюди збалансувати все, щоб було ідеально? Ну, ми всі прекрасно розуміємо, що неможливо, тому що в той же час там в тій чи іншій ситуації що було необхідно згасити десь суспільну напругу. 
Тому, звісно, ми намагалися враховувати ці інтереси, ці позиції. І я розумію, що, напевно, експертам трохи простіше в даному питанні, тому що я б теж волів, напевно, і що стосується громад, і що стосується районів просто в адміністративний спосіб нарізати, за раз проголосувати. Але, на жаль, реальність роботи у Верховній Раді трохи від цього відрізняється. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Це не працює в таких питаннях. Дякую.
У членів підкомітету є ще зауваження? 
Пані Альона Шкрум, прошу.

ШКРУМ А.І. Колеги, я чудово розумію, що нам треба рухатися швидко і ми намагаємося це робити по регламенту. Але я прошу все-таки свою хвилину віддати ще пану Ігорю Коліушку. Тому що люди мають чути різні позиції, різні думки, особливо тих, хто займається децентралізацією 20 років. Тому, будь ласка, от моє питання по цій наступний області віддати, будь ласка, Ігорю Коліушку. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. По якій області? Ви тут хочете, щоб він ще раз задав це питання, на яке вже отримав відповідь? Закінчив?

БЕЗГІН Ю.В. В пана Ігоря, вочевидь, буде питання по Тернопільській області.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Ігорю, ви завершили своє запитання чи ні?

БЕЗГІН Ю.В. Якщо по Тернопільській давайте повернемося, коли буде мова про Тернопіль.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Завершили?

КОЛІУШКО І.Б. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я, пані Альона, думаю, що пан Ігор просто достатньо довго розкачується, але питання повинно формуватися чітко і конкретно, а не нагадувати, де чиї повноваження. Правда, пане Ігор? Дякую.
 Переходимо… По Вінницькій області є зауваження? Якщо ні, переходимо далі.

БЕЗГІН Ю.В. Дякую. Наступна в нас Волинська область. Волинська область в нас в проекті урядового подання передбачено 4 райони – це Володимир-Волинський, Камінь-Каширський, Ковельський та Луцький. 
Власне, враховуючи те, що ця позиція в тому числі підтримана і народними депутатами мажоритарниками, що представляють область, там дійсно було одне питання суперечливе по вибору центру. Мова, власне, про Камінь-Каширський, Маневичі. Я думаю, що ми з головою комітету це питання врегулювали. 
Тому, власне, підкомітет сьогодні ухвалив рішення підтримати тут урядову редакцію без змін: 4 райони у Волинській області.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Чи у членів підкомітету є зауваження? Ні. Тоді по Волинській області – ок, ідемо далі. Прошу.

ВЕНІСЛАВСЬКИЙ Ф.В.  Колеги, в мене є невеличке якби звернення до членів комітету з приводу якраз того району, який…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Представтесь, будь ласка.

ВЕНІСЛАВСЬКИЙ Ф.В. Да, я перепрошую. Народний депутат Федір Веніславський, "Слуга народу". Є якраз запитання до того району, про який говорив Віталій Безгін, а саме, до Камінь-Каширського району з приводу того, де має бути центр цього району. 
Я хотів би звернутися до членів комітету. В мене немає якоїсь, скажімо так конкретно пропозиції, що це має бути або Маневичі, або саме Камінь-Каширський. Але я хотів би, щоби члени комітету зважили на об’єктивні обставини, на об’єктивні дані, на статистичні дані з приводу того, де саме має бути центр цього району. Тому що є звернення, наскільки мені відомо, і до мене ці звернення також дійшли як до народного депутата, від двох райрад – це Любешівська і Маневицька. Це з приводу того, що центр має бути в Маневичах, оскільки економічний потенціал Маневицького району вдвічі перевищує потенціал двох районів разом взятих, з одного боку. З іншого боку – розривається Маневицький район і ОТГ Колківське відходить до Луцького району, який і так є достатньо великим і об’ємним. 
Тому я просив би членів комітету просто подивитися, наскільки доцільно все-таки розмістити районний центр чи в Камінь-Каширську, чи в Маневичах з урахуванням адміністративних будівель, які виділяються на розміщення відповідних органів державної влади, з точки зору географічного розташування і з точки зору економічного потенціалу. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Ігор Гузь, прошу вам слово.

ГУЗЬ І.В. Ну, як депутат-мажоритарник з Волині я хочу вам сказати, що всі депутати-мажоритарники підтримали позицію, що на Волині має бути 4 округи. Тому що, якщо їх буде три, то, наприклад, Ковельський округ чи район, надрайон, як би його не називали, він просто величезний. 
Дійсно є дискусія з приводу центру оцього округу Камінь-Каширськ, Маневичі, там можна довго дискутувати, є різні позиції, но я хотів би, щоб ви почули думку не тільки ж нашу, а і обласної адміністрації і обласної ради, що в області повинно бути чотири райони. Це головний чинник, це головний меседж. Дискутувати можемо, є підкомітет і інші моменти. Тут, дійсно, можна ламати списи, але те, що має бути чотири – я хочу, щоби ви всі це почули як колеги, що це консолідована позиція власне депутатів, які представляють Волинь в парламенті. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Віталій Безгін. 

БЕЗГІН В.Ю. Давайте я ще раз озвучу позицію, навколо якої є різні ситуації. Тут в поданні безпосередньо урядовому були присутні центри Бровари та Переяслав. 
З точки зору, я просто об'єктивно кажу про ситуацію, з точки зору логістичної позиція є більш ніж обґрунтованою. Але в нас, під час робочої групи, з цього питання виникла неабияка напруга, рішення якої ми і шукали в такий спосіб. Ми забрали, не ми, а ми дали доручення Київській обласній державній адміністрації зібрати на своєму майданчику лідерів місцевого самоврядування, що представляють громади, що входять в цей кущ. 
КОДА зібрала 14 голів громади, які входять в цей кущ, 12 з яких проголосували за пропозицію Бровари, Бориспіль,  власне ту, що ви бачите на своїх екранах, та, що присутня безпосередньо в комітетській редакції. 
В той же час, маю зазначити, що пропозиція урядова теж більш ніж обґрунтована. 
Тому, власне, якщо у нас є різні позиції тут комітету та різна позиція міністерства, пропозиція просто винести це питання на голосування. Це буде чесно і прозоро. Винести на голосування спочатку, напевно, комітетську пропозицію, а потім – урядову, якщо комітетська не буде підтримана. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Пане Віталію, ще була позиція Славутич залишити у складі Київської області. Але він у нас залишений в Чернігівський, да? 
Добре. Тоді ще раз. Після пояснення: шість районів… Озвучте ще раз, пане Віталію.

БЕЗГІН В.Ю. Пропозиція голосувати Київську область в редакції комітету. Суперечливе питання, яке у нас звучить – тут редакція комітету з центрами в Броварах та Борисполі. Пропозиція міністерства – центри Бровари та Переяслав. Тобто фактично лівий кущ ріжеться горизонтально чи вертикально. 
Тому пропозиція спочатку винести на голосування комітетську пропозицію Бровари, Бориспіль. Потім – урядову пропозицію Бориспіль та Переяслав. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, прошу, зараз ставиться на голосування пропозиція підкомітету з приводу Київської області. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 17, проти – 1, утримались – 5. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступної області. Кіровоградська область. 

БЕЗГІН В.Ю. Так, дякую. Кіровоградська область. В Кіровоградській області в нас, в урядовому поданні, це чотири райони, це Голованівський, Кропивницький, Новоукраїнський та Олександрійський. Власне, в нас пропозиція залишити цю редакцію без змін. 
Одразу скажу, що в одному з районів була певна соціальна напруга. Мова іде про те, що фактично Новоукраїнка та Маловисківка – це два центри, що претендували на те, щоб бути центром району. На моє переконання, абсолютно обґрунтованою є пропозиція, власне, ОДА і уряду щодо центру Новоукраїнка з логістичної точки зору. 
Після цього ми отримували листи від представників Маловісківки з тим, щоб віднести її до Кропивницького району. Але справа в тому, що вирвати просто тільки цю громаду неможливо, це призвело би до того, що треба було весь північний кущ району переносити до Кропивницького. На наше переконання, це б розбалансувало весь субрегіональний устрій, власне, Кіровоградської області. Тому пропозиція тут підтримати базову редакцію без змін. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні члени підкомітету, бажає хтось висловитись по Кіровоградській області? Якщо ні, тоді ми Кіровоградську область – все добре. 
Переходимо до наступної – Луганської області. 
Прошу, пане Віталію. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. В Луганській області в нас відбулися певні зміни. В нас в початковій редакції, це була редакція обласної державної адміністрації, на підконтрольній Україні території пропонувалося чотири райони, зокрема, пропонувався район Щастинський, достатньо маленький. 
Все ж таки, розглядаючи разом з експертами ті конфігурації, що могли бути більш зручними для розміщення державної влади… А ми розуміємо, що особливо в питаннях Донецької, Луганської областей це дуже гостре питання. Ми пропонуємо все ж таки тут підтримати пропозицію, яка колись розроблялася експертами Мінрегіону, з тим, щоб в цій частині області було три райони, власне Старобільський, Сєверодонецький та Біловодський. І в такий спосіб загальна кількість районів зводилась би до семи. 
Одразу можу зазначити, що ця позиція точно підтримується експертним середовищем, яке працювало з міністерством. Я думаю, якщо міністерство не проти, то варто цю позицію підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. Шановні члени підкомітету, комітету, є бажаючі виступити по Луганській області? Якщо ні, тоді переходимо, тут все добре. 
Переходимо до наступної – Львівської області. 

БЕЗГІН В.Ю. Так, дякую. Львівська область. У нас передбачено сім проектних нових районів. Одразу скажу, що в нас, в порівнянні з урядовою редакцією, відбулася одна зміна. Але в принципі, я думаю, що це абсолютно рішення компромісне, зокрема, між і урядом і комітетом. 
Мова іде про Рава-Руську громаду. Спочатку вона була віднесена до Яворівського району. В той же час є категорична позиція безпосередньо громади про те, що вона б хотіла бути частиною Львівського району. 
На моє переконання, логістично це однакові відстані щодо Львова щодо Яворіва. І, напевно, з якоїсь точки зору більш адміністративно жорсткої, правильно було б залишати її безпосередньо в складі Яворівського району. Але розуміючи це, розуміючи, що все ж таки нам не потрібна зайва суспільна напруга в тому питанні, де немає однозначного рішення, ми схиляємося до того, що, власне, треба підтримати позицію громади, яка була висловлена на робочій групі і Рава іде безпосередньо до Львівського району. 
Інше гостре питання, яке в нас є присутнє у Львівській області, яке вже сьогодні навіть на цьому засіданні комітету лунало – це, власне, вибір центру в східному районі, мова про Золочів чи Броди. Щоб там не лунало треба зазначити, що по всіх показниках це два абсолютно рівнозначні центри. Саме це буде об’єктивною позицією. 
Це питання обговорювалося в нас на робочій групі, де зокрема всі народні депутати, в тому числі, що представляли Львівщину серед присутніх, підтримали всі, крім одного, який так само присутній, пан Михайло, у нас сьогодні на засіданні. Підтримали позицію, що треба зберігати, тут урядове подання і позицію обласної держадміністрації по центру в Золочіві. Тому, власне, і ми пропонуємо її не міняти. Тому тут єдина зміна – це Рава-Руська, все інше – це, власне, урядове подання як воно було. 
Ну, я думаю, що звісно зараз в нас будуть репліки. Давайте всіх вислухаємо. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Прошу, запрошені. 

БОНДАР М.Л. Дякую. Бондар Михайло, 119 виборчий округ, це є Буський і Бродівський, крім цього, ще Кам’янка-Бузька, Радехівський райони. Тобто з трьох районів, які пропонуються, два – де я є мажоритарник. І два райони сказали, що вони хочуть бути з центром в Бродах, це Буський і Бродівський район. 
І ви так само брешете, так само як не відповів міністр, чому начхали на рекомендації Кабінету Міністрів, про те, що доступність до районного центру має бути першочерговою. А доступність краща, коли центр в Бродах і Бродівський район. Тому не маніпулюйте, що це два рівнозначні райони. 
Закон 1217, який я раніше ще зареєстрував, якраз і свідчить про це, що фахівці напрацювали з центром в Бродах і Бродівський район. Тому прошу, щоб так воно і було. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякуємо за вашу дуже гучну позицію. Але прошу поважати всіх наших учасників. У нас тут не кричать в комітеті, а спокійно висловлюють свою думку, пане Михайле. 
Дякую.

БОНДАР М.Л. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ми вас чуємо дуже добре. В мене теж дуже добрий голос. Але в нас в комітеті не прийнято повишати голос для того, щоб висловити свою думку. Вам достатньо завжди дають часу. А також прошу стримувати свої емоції. Ми з вами тут…

БОНДАР М.Л. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую вам за вашу позицію. 
Прошу, вам слово. 
Віталій, ще одне запитання, а потім відповісте. 

БЕЗГІН В.Ю. Добре. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 

КОЛІУШКО І.Б. Дякую. Шановні народні депутати…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ігор Коліушко.

КОЛІУШКО І.Б. Ігор Коліушко. Власне, якщо ви подивитеся на карту, бачите, що конфігурація Львівського району, фактично це є єдиний такий приклад на всю Україну, виходить таким павуком чотирилапим. Значить, до нього і так входить вже 22 громади і долучається ще одна, за вашою пропозицією. 
Я, власне, ще раз нагадую ту пропозицію, яка обговорювалася, зверніть не неї увагу. По-перше, Рава-Руську громаду не варто долучати до Львівського району, а долучити її до Червоноградського, якщо вона не хоче бути з Яворівським.
 Другий приклад – це Перемишлянська і Глинянська громади, які межують з Золочівською громадою, набагато краще їх долучити до Золочівського району ніж до Львівського. Таким чином доступність значно покращиться в усіх, і в громад до центрів, і в межах Львівського району також. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Ігорь. Ви все висказали? Ми не забрали у вас слово? Дякую. 
Прошу. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Почекайте. Пане Віталію, перепрошую. Ще одне питання і потім вже гуртом дамо відповідь. 
Прошу. Представляйтесь. 

БАКУНЕЦЬ П.А. Павло Бакунець, 122 виборчий округ. Дякую дуже. Ну, звичайно, що питання громади Рава-Руської ОТГ, однозначно їм би було краще розвиватися в будь-якому меншому районі, Яворівському чи то в Червоноградському. Однак місцеве населення дуже прагне до Львівського. Тому відповідно дякую, напевно, що ви на комітеті, підкомітеті, це підтримали. І бажаю, напевно, цій ОТГ розвитку в тому новому Львівському районі. 
Рівно ж від усіх мешканців прикордоння дякую вам, пане голово комітету, дякую вам, пане голово підкомітету, дякую вам, усі члени, за те, що дали можливість мешканцям прикордоння на розвиток в новому окремому районі. 
Дуже дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Павло. 
Ще бажаючі є виступити з цього питання? Львівська область. 
Пане Віталію, прошу, вам відповідь. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Дякую, Павло. Все ж таки ще раз закликав би всіх колег, присутніх в залі, все ж таки не кричати, а дискутувати конструктивно. Буду, напевно, все ж таки, якщо про конструктив, рефлексувати на позицію пана Ігоря Коліушко. 
Безумовно, як я вже зазначав раніше, якщо б ми могли ухвалювати суто жорсткі технократичні адміністративні рішення і абсолютно не зважати тут на позиції, в тому числі категоричні, мешканців громади, то на моє суб’єктивне переконання, і Рава-Руська і Перемишль, Рава-Руська мала бути в Яворівському районі, а Перемишль безпосередньо в Золочіві. І тоді я думаю, що і питання по центру того району взагалі б не звучало. Але сталося так сталося. Є певне категоричне не сприйняття. 
Тому, враховуючи те, що ми все одно балансуємо і суспільні позиції і, власне, методологічні, тому пропозиція все ж таки підтримати редакцію підкомітету і рухатись далі. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Ігор Гузь, прошу, вам слово. 

ГУЗЬ І.В. Я просто, заради цікавості, у мене є таке питання. От скажіть, будь ласка, місто Яворів – 12 тисяч, я дивлюсь на карту, і місто Новояворівськ – 30 тисяч. З точки зору багатьох факторів, окрім фактору депутата, який представляє в парламенті, якого я глибоко шаную, який тут присутній, який був міським головою Явора. А можете мені пояснити, пане Безгін, тут логіку? 
Дякую. 

БЕЗГІН В.Ю. Будь ласка, пане Ігорю. До речі, я додам, що пан Бакунець представляє округ, де і Яворів і Новояворівськ, якщо вже для справедливості. Тому навряд це можна казати, що якийсь... 
Дійсно,  у нас була дискусія з цього приводу. Але все ж таки все схилялося на, власне, моделювання щодо логістики. І трохи більше зони доступності в тому числі, в яку входить Рава-Руська, свідчить про те, що Яворів є більш логічним центром. 
Хоча ви абсолютно праві, з точки зору населення і з точки зору безпосередньо, власне, адміністративної бази, що Новояворівськ є більш спроможним. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ще далі є бажаючі виступити з цього питання? Тоді по Львівській області залишаємо в поданні підкомітету. Правильно? Зауважень немає. Переходимо далі. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Переходимо до Миколаївської області. 

БЕЗГІН В.Ю. Миколаївська область. У нас передбачено в обох редакціях без змін, власне, чотири райони. В принципі, мені здається, що це та з небагатьох областей, де жодних дискусій і не було. На превеликий жаль, сьогодні почали точитися якісь там чутки з приводу спроб якогось втручання в цю конфігурацію. Наша позиція однозначна, вона має зберігатися в поданні ОДА і, власне, в редакції урядовій. Тому пропозиція тут підтримати. Тут жодних змін між конфігураціями нема. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Є бажаючі висловитись по Миколаївській області? Якщо ні, тоді в редакції підкомітету. Члени підкомітету, всіх задовольняє? 
Переходимо до наступної області, Одеської. 

БЕЗГІН В.Ю. …з  такими з великими областями, якщо чесно. 
Одеська область. Дивіться, ситуація наступна. В базовому поданні, власне, в нас є шість районів. В чому є специфіка Одеської області? В тому, що вона шалено велика з точки зору відстані. І я розумію, що ми постійно наголошуємо на тому, що все ж таки логістика у випадку з районом – це не те як громадянам треба їхати за послугами, це безпосередньо як представникам державної влади треба діставатися до тієї чи іншої точки. 
Якщо подивитися на північну частину області, з цим дійсно є велетенські проблеми. Ми дуже велику кількість часу працювали і з народними депутатами і з експертами, моделювали різні редакції, що можна зробити.  З одного боку не хочеться половинити райони, а з іншого боку мати кращу досяжність. Тому сьогодні на підкомітеті було ухвалено рішення, що по Одеській області, по її північній частині, північному кущу, ми можемо, я не знаю, процедурно як це коректно зробити, рейтингово чи ні, але розглянути три варіанти. 
Перший варіант – це коли в нас присутні в північній частині три, власне, адміністративні центри. Це Одеський район, Роздільнянський та, власне, Подільський. 
Другий варіант – це коли присутні чотири. Це Одеський, Роздільнянський, Березівський та Подільський. 
І ще один варіант – це коли там присутні п’ять районів, що збільшує загальну кількість районів до восьми в області. А в такій великій області це в принципі може бути припустимим. Коли в нас є центри Одеса, Роздільне, Березівка, Любошівка та Подільськ. 
Я думаю, що було б коректно і послухати народних депутатів, що представляють регіон. І після цього все ж таки це питання винести на голосування, бо саме такою була позиція підкомітету. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Плачкова, прошу. 

ПЛАЧКОВА Т.М. Дуже дякую. По-перше, я хочу подякувати нарешті, що ми від чотирьох районів Одеської області вже дійшли до шести, а, мабуть, семи, восьми. Тому це каже про те, що наш комітет дослухається не тільки до думки депутатів мажоритарників, але і тих депутатів, які не є мажоритарниками, які можуть бути більш об’єктивними і просто працюють на цих округах. 
Стосовно Одеської області. Дякую за те, що дослухались. Ми дійсно моделювали багато варіантів районів. І я вважаю, що можна підтримати другий варіант, який був озвучений паном Безгіном, там, де три райони на півдні і три райони на півночі і один в центрі – це Одеський. Буде сім районів. 
На мій погляд, з точки зору державного управління, це буде більш раціонально. Тому що, на жаль, те, що ми зараз бачимо там, де шість районів, там, де Одеський район майже півтора мільйона населення і досягти від Березівки до міста Одеса буде просто неможливо. Тому так не можна робити. 
Якщо ми будемо мати все ж таки державницьку позицію, я дуже прошу і представників уряду дослухатись до людей, тому що і люди звертались, і з Березівського району дуже було багато звернень, і надати все ж таки сім районів Одеській області. Це буде раціонально. Це буде доцільно. І це буде правильно. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Тетяна.
Ще хтось бажає виступити з приводу Одеської? 
Пане Віталію. 

БЕЗГІН В.Ю. В мене просто коротка ремарка з процедури. Можливо, секретаріат поправить. Позиція підкомітету була в тому, що ми, власне, голосуванням з поміж трьох варіантів виберемо те, що вважаємо оптимальним. А можемо рейтингове ставити чи як? 

_____________. (Не чути) 

БЕЗГІН В.Ю. Окей. Тоді перший підкомітету. Тобто це редакція, урядова, шість. Другий, пані Тетяна, те, що озвучила. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Де сім районів, які ми теж проговорювали. Правильно?

БЕЗГІН В.Ю. Да. Ну ми і вісім проговорили. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Те, що погоджено з Одеською обласною державною адміністрацією. 
Пані Тетяна, прошу. 

ПЛАЧКОВА Т.М. Давайте озвучувати центри районів, за які ми будемо голосувати, щоб ми не заплутались. 
Дякую. 

БЕЗГІН В.Ю. Давайте тоді іти так само по черзі. 
Перша пропозиція – це базова, власне, редакція, яка зайшла. Це шість районів з центрами в Белграді, Ізмаїлі, Білгород-Дністровському, Одесі, Роздільний та Подільську. Це те, власне, що ви бачите в себе на екранах. Це перша пропозиція. 
Якщо ми по черзі голосуємо, тоді так. Правильно? 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  І другу позицію. 

_____________. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Добре. Ще раз, будь ласка. 

БЕЗГІН В.Ю. Ще раз. Спираючись на позицію комітету, вибір з поміж трьома варіантами. 
Зараз позиція перша, винести на голосування варіант, те, що в базовій редакції, шість районів з центрами в Білгород-Дністровському, Белграді, в Ізмаїлі, в Одесі, в Подільську та Роздільному. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Поставте, будь ласка, на голосування. Прошу визначатись. 
За – 1, проти – 5, утрималось – 15. Рішення не прийнято. 
Прошу поставити наступне питання. 

БЕЗГІН В.Ю. Друга пропозиція полягає в тому, що ми розглядаємо конфігурацію з семи районів, де до шести запропонованих раніше додається Березівський район. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу поставити голосування. Прошу підтримати і проголосувати. 
Березівський районний адміністративний центр. 
За – 20, проти – 0, утримався – 1. Рішення прийнято. 
Доручення підкомітету доопрацювати тоді сім районів по Одеській області. 

БЕЗГІН В.Ю. Да, ми в одноденний термін доопрацюємо. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Да. Дякую. 
Переходимо до наступної, Полтавської області. 
Пане Віталію, до Полтавської області переходимо.  

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Да, я просто трошки втомився. 
Наступна пропозиція, Полтавська область. В Полтавській області пропонується чотири райони. 
Колеги, а можна трошки тихіше, будь ласка. 
В Полтавській області пропонується чотири райони: Кременчуцький, Лубенський, Миргородський та Полтавський. В нас були певні, на робочій групі, дискусії не з приводу кількості, з приводу конфігурації цих районів. Але, в принципі, більшість експертної спільноти схиляється на тому, що пропозиція, що була надана обласною державною адміністрацією, потім підтримана міністерством та урядом, має бути збережена в тій редакції, як вона є. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
З приводу Полтавської області є бажаючі виступити? Члени підкомітету, всіх все? Тоді по цій позиції у нас все добре. 
Переходимо до наступної – Рівненської області. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Рівненська область. В принципі, ситуація тотожна до багатьох попередніх областей. Пропонується чотири райони, власне, Варашський, Дубенський…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Шановні колеги, я попрошу трошки тиші в залі, будь ласка. Пане Іванов! Дякую. Я попрошу тишу, будь ласка. 

БЕЗГІН В.Ю. Пропонується, власне, в Рівненській області так само чотири райони – це Варашський, Дубенський, Рівненський та Сарненський. 
В принципі, на робочій групі не було особливих дискусій з цього приводу. Позиція була підтримана як народними депутатами, так і експертами, так і виконавчою владою. Ну думаю, напевно, щоб в цьому запевнитись, у нас є представник Рівненської області в комітеті, навіть два, я думаю, що вони можуть виловити свою позицію з цього приводу. 
Дякую.  

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Звичайно. Олександр Аліксійчук, прошу вам слово.  

АЛІКСІЙЧУК О.В. Дуже дякую. В принципі, хотів би, до виступу пана Безгіна, хотів сказати, що наше обговорення пройшло практично на спільних позиціях облдержадміністрації, депутатів мажоритарників і міністерства. Окрема подяка пану Негоді. 
Але мушу зробити зауваження Віталію Безгіну, щоб не все здавалося так гарно, не Сарненський, а Сарненський район. А в усьому остальному, з позиції всіх суб’єктів зберігаються, гарний поділ, хороша комунікація. Велике дякую всім. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Ще хто у нас був другий представник? Все? 

_____________. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Да. Прошу. 

ГУЗЬ І.В. Щоб не все так здавалось прекрасно. Як колега, я розумію, що пройде, але дивіться, чи є в нас хоч в одній області така історія. Один з районів, Рівненський, значить буде мати у нас 634 тисячі населення, інші – 139, 170, 213. Це так, на секундочку. 
Я не знаю як там з стратегією Мінрегіону, що один з районів 634, а інші, ще раз наголошу, скільки. Це так просто, щоб ми розуміли ситуацію. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Ігорю, за питання. 
Олександр Аліксійчук, прошу. 

АЛІКСІЙЧУК О.В. Дякую. Питання в тому, що в даному випадку не порушена методика стосовно чисельності населення по мінімальних районах. Натомість звертали увагу стосовно можливості логістичного доїзду до центру. І в великому районі, де 650 тисяч населення, відстань до центру громади чи, перепрошую, округу або району, рівно віддалена. І ті райони, які мають найкраще логістичне сполучення з обласним центром, а він вже буде і центром округу, є найкращим. Саме тому така конфігурація. 
(Загальна дискусія) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пан Віталій Безгін. 

БЕЗГІН В.Ю. Ні, в нас великий Луцьк ви що, колеги. І велика Волинь. З приводу, відповідаючи на те, що сказав пан Ігор. 
Чи є в нас конфігурації в інших областях, коли є певний такий дисбаланс по населенню? Є. В нас буде попереду ще одна область, де дисбаланс є таким самим. І більше того, через те, що там присутній гірський район, він ще менший, якраз так як гірський, він випадає з методики. 
Дійсно, що це пов’язано в тому числі з наявною логістичною мережею і нерівномірним розміщенням населення, в тому числі і його щільністю. Тому, так, дійсно такі випадки є. Але не вважаю, що вони є критичними з точки зору цього моделювання. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. Якщо все, тоді ми залишаємо, наскільки я розумію, в поданні підкомітету, Рівненську область. І переходимо далі. Тут у нас є згода. Дякую. Як завжди у всьому. 

БЕЗГІН В.Ю. Сам себе не похвалиш, ніхто не похвалить. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Тепер послухаємо наступну – Сумську область. Прошу, пане Віталію. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ще декілька областей. Треба приділити увагу, пане Вікторе. 

БЕЗГІН В.Ю. Да, щось пан Віктор зарано додому хоче їхати. 
Дивіться. Наступна – Сумська область. В Сумській області у нас присутні п’ять проектних районів. Це була, власне, позиція ОДА. У нас були дуже непрості дискусії з приводу цього. 
Насправді знову ж таки, якщо діяти суто адміністративно, кількість районів там можна було б скоротити, але не суть. 
В нас є одна зміна безпосередньо в порівнянні з базовим поданням – це, власне, віднесення Лебединської міської громади, перенесення її з Охтирського району безпосередньо в Сумській. Так, дійсно, воно так само призводить до диспропорцій безпосередньо по населенню. Але в нас була не одна зустріч безпосередньо з представниками громади, де, враховуючи логістичну близькість і більшу доступність та безпосередньо категоричну позицію громади, ми підтримали, власне, дану пропозицію по віднесенню її до, власне, Сумського району. 
До речі, я зараз дивлюся на мапу і там мапу треба відкоригувати, бо мапа не відповідає тексту. Це просто вже таке, не те, що доручення, а просто секретаріату. 
Тому пропозиція вона є більш-менш компромісною і підтримана усіма народними депутатами, в тому числі, що представляють регіон. Думаю, що нормальним рішенням було б її підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. По Сумській області є заперечення у членів підкомітету? Якщо ні, тоді тут у нас все добре. 
Переходимо до наступної – Тернопільської області. 

БЕЗГІН В.Ю. Тернопільська область – буде виступати пан Ігор Коліушко. Я знаю. Тому потім можемо одразу передати слово. 
Дивіться, в Тернопільській області були…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Його вже немає. 

БЕЗГІН В.Ю. Я відчуваю спиною. Дивіться, були різні варіанти, які розглядалися безпосередньо, вони стосувалися кількості районів та безпосередньо конфігурації. 
Мова йшла про те, що там можливо утворити чотири райони або три. Консультації дійсно були тривалими. Але наразі все ж таки всі ми схиляємося, і мова в тому числі про парламентарів, те, що три – є компромісною позицією. 
Єдине, у нас відбулися певні точкові зміни безпосередньо – це мова про віднесення кількох громад до Тернопільського району, це мова, власне, про Кременецьку та Теребовлянську громади, які віднесли до Тернопільського району перенесли з Чортківського. 
І там от була ще одна… От теж в тексті не бачу, пане Юрію. Там перенесення ще однієї безпосередньо громади так само до Тернопільського району, тобто це колишній Теребовлянський район. 
Ні, ні, там інша була. Це колишній Теребовлянський район. А! Все! Да. Перепрошую. Золотниківська так само сільська громада. Тому зараз позиція ґрунтується на тому, що це три райони з точковими змінами щодо конфігурації, власне, Тернопільського району, по переведенню громад, що більш логістично  з ним зв’язані, безпосередньо до його складу. 
І колегу позаду попросив би все ж таки поважати мене в тому числі і не перебивати, коли я говорю. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. Чи є в членів підкомітету запитання? 
Пані Альона, ви хвилину передаєте Ігорю Коліушку, да, як завжди? 

ШКРУМ А.І. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Прошу, Ігорю. Тільки, якщо можна, будь ласка, по суті без…

КОЛІУШКО І.Б. Я просто хочу озвучити, що Тернопільська область виходить винятком методологічним на всій території України. Якщо в усіх інших областях власне пішли шляхом створення більш зручних для адміністрування і управління районів. То в Тернопільській області зробили крен в другий бік, зробили мінімальну можливу чи навіть не межі можливості кількість районів. Звичайно, тут треба було б робити як мінімум чотири райони.
І, по-друге, подивіться на кількість громад, які в цих районах виходить. В поданні Кабінету Міністрів, 20 –Тернопільський район, 26 – Чортківський район. Власне, створення Бережанського району знімало би дві проблеми одночасно. Ну, але… Я вже чув відповідь на це питання. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Тобто у вас зауважень немає, правильно я розумію? Дякую. 
Пане Віталію. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане Ігорю. Ну ми з вами теж про це говорили. Дивіться, ми ж змушені, в тому числі як політичний орган, керуватися в тому числі питаннями соціальної напруги в тому числі і шукати компромісні рішення. 
З приводу Бережанського району я навіть сьогодні комунікував додатково безпосередньо зі стейкхолдерами, там позиція в тому, як принаймні озвучить, що немає особливого бажання ні в кого, особливо в наближених до Тернополя, утворювати цей район. 
Тому пропозиція ґрунтується на тому, що три райони в даному випадку несуть меншу соціальну напругу ніж її збільшення до чотирьох. Хоча, звісно, якщо брати статистичні в тому числі показники, тут той випадок коли і три і чотири райони могли б бути присутніми. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Тоді ми залишаємо в поданні підкомітету. Правильно я розумію, по Тернопільській області? 
Дякую, пане Олексій Михайлович. Ми вас відпускаємо. Дякую за презентацію. За те, що приділили увагу комітету. 

ЧЕРНИШОВ О.М. Всім дякую за сьогоднішню співпрацю. За ті місяці та тисячі зустрічей, котрі ми разом провели. Сьогодні дуже відповідальний день. Я впевнений, що ми затвердимо все це і буде проголосовано. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Олексій Михайлович. 

ЧЕРНИШОВ О.М.  Мінрегіон завжди підтримує комітет. І я бачу, що ви спираєтесь на його рішення. А, коли вони вас не влаштовують, ви ставите їх на голосування, це теж спосіб. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. Переходимо далі. По Тернопільській області у нас все добре. 
Переходимо до Харківської області. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане голово. По Харківській області на підкомітеті було ухвалене рішення, що Харківську область ми виносимо окремим питанням на окреме голосування, так само як у нас була ситуація з північчю Одеської області. 
Єдине тут, враховуючи те, що в нас є більш прості області і враховуючи те, що таймінг у нас трохи вичерпується, я б пропонував зараз пройтися по тих областях, на яких скоріш за все у нас не буде жодних перепон щодо підтримки того чи іншого рішення. А ті області, які потребують окремих голосувань, все ж таки залишити на кінець. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, давайте. 

БЕЗГІН В.Ю. Логічно? Тоді пропозиція переходити до Херсонської області. 
Херсонська область, у нас в усіх редакціях подання були присутні три райони. Це, власне, Херсонський, Новокаховський та Генічеський. Власне, на моє переконання, на переконання підкомітету, абсолютно обґрунтована пропозиція. Свого часу точилася невеличка дискусія з приводу центру, власне, Генічеськ чи Новотроїцьк. Але тут є державницька позиція, що все ж таки це райони, які наближені до адміністративного кордону з тимчасово окупованим Кримом, тому присутність державної влади, власне, в цьому населеному пункті, поруч зі стрілкою, є конче необхідно. Тому, власне, таке рішення підтримується. Власне, рішення підкомітету – в повному збереженні урядової редакції, яка зайшла. 
Я думаю, що в нас так само в комітеті присутній мажоритарник, що представляє і власне округ і область, зможе відкоментувати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. По Херсонській області у нас тоді ок. 

_____________. Все ок. Дякуємо за плідну роботу. Підтримуємо таке рішення. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Хмельницька область наступна. 

БЕЗГІН В.Ю. По Хмельницькій області прохання таке саме як було по Харківській, все ж таки її трошки відкласти у рухатись поки далі по областях, в яких є більш компромісні, скажемо, і менш болючі питання. Тому пропозиція перейти до Черкаської області. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Будь ласка.
Пане Віталію, виключіть мікрофон, Ігор не може взяти слово. 

ГУЗЬ І.В. Друзі, ну, у нас в групі троє колег з Хмельницької області, в групі "За майбутнє", це пан Герега, Лабазюк і пан Бондар. Власне, вони там мають свою позицію, не тільки вони, дуже б хотілось, щоб їх почули. Я розумію, що відклали і завтра ще будуть розмови з цього приводу. Ну, але троє депутатів мають десь спільну позицію з цього приводу, я хотів би, щоб це теж ми розуміли, коли будемо затверджувати в цілому це районування. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане Ігорю. Ми знаємо про цю позицію, так само як і знаємо позицію, власне, інших депутатів, що представляють області, різних представників місцевого самоврядування з приводу тієї чи іншої конфігурації. Тому дійсно зараз ми скоріш схиляємося до того, що намагаємося, в тому числі і для колег і для представників громад, виграти трохи часу, щоб вони знайшли безпосередньо те компромісне рішення, що не буде мати наслідком суспільну напругу і не тільки безпосередньо в області, так і в залі засідань, треба чесно про це казати. 
Тому дійсно позицію знаємо, позицію поважаємо. Ми працюємо з народними депутатами, що представляють всі фракції та групи. І намагаємося знаходити ті рішення, що підтримуються більшістю. Думаю, що все ж таки я вичерпно відповів, можемо іти далі до Черкаської області. 
В Черкаській області пропонується чотири проектних райони, це Уманський, Звенигородський, Черкаський та Золотоніський. В принципі, підкомітетом в повному обсязі підтримується урядова пропозиція. Це так само пропозиція обласної державної адміністрації. 
Зі своєї комунікації можу сказати, що певні суспільні хвилювання були з приводу створення чи то не створення п’ятого – Смілянського району. Але справа в тому, що Сміла знаходиться в абсолютній зоні недоступності міста Черкаси. І фактично немає тієї кількості громад, що готові підтримати створення п’ятого Смілянського району. Тому позиція ґрунтується на тому, що чотири варіанти є найбільш доцільною і компромісною позицією на яку спираються, яку захищають переважна більшість суб’єктів…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. Тоді ми переходимо до Черкаської області.
Андрій Стріхарський, прошу, вам слово. 

СТРІХАРСЬКИЙ А.П. Друзі, я не можу осторонь залишатися, тому що я обирався саме в Черкаській області, мій там округ знаходиться. І дуже багато було розголосів, дуже багато було соціальних напруг відносно саме формування цих районних центрів. 
Це мається на увазі Корсунь-Шевченківський, який приєднали до Звенигородки. Хотіли люди, більшість людей хотіли до Черкас приєднатися, до Черкаського району. Але я впевнений, що все-таки саме районні плани розроблені кваліфіковано і що дійсно відповідають всій методиці. І дана ситуація, та, що вже склалася по факту, ми її підтримуємо. Люди, в принципі, уже повністю ознайомлені. 
Так що дякуємо авторам розробникам цього плану адмінтерустрою субрегіонального рівня. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Пан Віталій Безгін. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане. Власне, дякую, колеги, безпосередньо за конструктивну позицію. Якщо немає зауважень, пропоную рухатись далі. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. В рішенні підкомітету Черкаська область залишає…

БЕЗГІН В.Ю. Да, чотири райони. Ну, це воно абсолютно відповідає…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Чернівецька область наступна. 

БЕЗГІН В.Ю. Чернівецька область – дуже непроста область. Працювали плідно з різними конфігураціями. І, власне, в нас тут є суттєві зміни в порівнянні з урядовою редакцією. От треба зазначити, що опрацьовували ми їх разом. 
В початковому поданні безпосередньо у нас передбачалося три райони, власне, передбачався Сторожинецький, Хотинський та Чернівецький райони. Потім під час проведення безпосередньо консультацій, і як я вже неодноразово сьогодні зазначав, було ухвалено рішення про необхідність формування гірських районів в Чернівецький, Закарпатській та Івано-Франківській областях. 
На превеликий жаль, спочатку ми розглядали потенційним центром такого укрупненого гірського району місто Сторожинець. Але, якщо брати крайню гірську точку до міста Сторожинця і накидати на неї безпосередньо логістику через серпантин, зрозуміло, що державне реагування в часі на 2,5-3 години, у разі, не дай Боже, якогось там завалу чи чогось подібного, є достатньо неприпустимим елементом. Тому, власне, ми сфокусувались на тому, що гірський район з центром в Вижниці має право на життя. 
Далі ми почали моделювати наступну частину, власне, області, щоб зрозуміти будуть у нас чотири райони, хоч на моє переконання чотири райони для області з таким маленьким населенням це, власне, забагато. 
Спілкувалися, проводили консультації з представниками громад потенційного четвертого, в даному випадку – Сторожинецького району. І треба зрозуміти, що, власне, крім представників самого міста Сторожинець всі виступають за те, щоб бути частиною великого Чернівецького району. 
Це, власне, ремарка до того про що ми вже говорили з паном Ігорем Гузем, про те, що в нас є область, де є ще більший дисбаланс, є маленький гірський район та великі фактично центральні райони. Тому ми спираємося на рішення, що саме враховуючи, в тому числі позицію громад, створення великого Чернівецького району є доцільним. 
Третя історія – це власне Дністровський район, район в східній правій частині області. Дуже непроста була історія, що стосується центру. Ми знаємо, що там є потужне історичне місто Хотин. І навіть особисто я спочатку однозначно підтримував дану позицію. Але ми все ж таки обіцяли і колегам народним депутатам і, власне, представникам місцевого самоврядування, що ми будемо спиратися винятково на методологічні безпосередньо засади і на питання і населення, і на питання логістичної доступності. 
Так от враховуючи те, що навіть Кременецька громада зараз буде трохи більшою ніж Хотинська, а тим більш враховуючи те, що потенційний район з центром в Кельменці, він на превеликий жаль для Хотина, покриває 100 відсотків території в 60-кілометровій зоні. А у випадку, якщо центром Дністровського району стає Хотин, в нас 52 тисячі населення з цієї зони вибувають, звісно, було ухвалено рішення про те, що треба змінювати центр. 
В той же час, з метою зняття соціальної напруги, ми розуміємо, що там вона неабияка, була ухвалена пропозиція, це була і початкова пропозиція обласної державної адміністрації, про зміну назви цього району, щоб назвати його не Кельменецький, не Хотинський, а Дністровський. Тому така є пропозиція підкомітету. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Віталію. 
Прошу. Віталій, мікрофон виключіть, будь ласка. А! У вас карточки немає. Там є для вас черговий мікрофон. Вибачте, але…

_____________. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Він не буде так працювати. Є черговий мікрофон, будь ласка, до нього треба підійти. 

ЗАРЕМСЬКИЙ М.В. Заремський Максим, 202 округ, Чернівецька область. В зв’язку з тим, що є запропонований варіант з трьох районів і створення так званого гірського, використовуючи ті звернення і пропозиції, які були надані мені під час роботи на окрузі, у мене два пункти. 
Це, перше, Брусницька громада, яка зараз перебуває в Кіцманському районі, її планують залучити до Вижницька, вони не хочуть. Вони дають пропозицію, щоб її долучити до Чернівецького. 
І знову звернулась до мене громада і керівництво Сторожинецького району щодо розгляду питання утворення Сторожинецького району з Глибоцьким з центром у місті Сторожинець. Доношу думку громади, так як вони до мене звертаються як до народного депутата і представника їхньої громади. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Прошу. Вам до того мікрофону. 

МАЗУРАШУ Г.Г. Георгій Мазурашу, Чернівецька область, 203 округ. Хотів зазначити, що нас, депутатів мажоритарників з Чернівецької області, політикани, різні там блогери, звинувачували в тому, що ми, мовляв, не боролися за те, щоб було більше районів в області. Але ми займаємо державницьку позицію, яка, на мою думку, відповідає очікуванням очевидної більшості наших виборців. Тобто, щоби було менше бюрократії в нашій країні, в нашій області, зокрема, менше бюрократично владних частин в нашій області. 
І хочу ще зауважити, що я завжди був за центральний великий район. І не треба тут зважати на те, що дисбаланс по кількості, це не є проблема, це нормальна пропозиція для нашої області. 
Єдине, що хотів би запропонувати і просити комітет врахувати це. Мамалигівська сільська громада, я був цього тижня на окрузі, зокрема і в Мамализі, там вони постраждали від повені. Але вони звернулися письмово, я теж адресував цей лист і до комітету, щоби її перевести в Чернівецький район. 
Справа в тому, що там від них в сторону Хотина і в сторону Кельменців дороги практично немає, там більше напрям. І їм тоді доведеться їхати, якщо до адміністративного центру, то плюс ще вертатися в бік Чернівців до Новоселиці і їздити навколо. Тобто вони просять, дуже просять перевести їх в Чернівецький район. Оце велике прохання до вас. Мамалигівська громада сільська. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Мамалигівська. Добре. 
Пане Віталію, що ви скажете з цього приводу? 

МАЗУРАШУ Г.Г. Можу зараз передати подяку від гірських районів, тому що, ви знаєте, вони приїжджали сюди. Тобто вони дуже подякували, що комітет їх почув. І я вважаю, що це теж відповідає державницький позиції в створенні цього району гірського. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Пане Віталію. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, колеги. Дякую за оцінку роботи в цьому непростому регіоні. Дивіться, кілька рефлексій.
 Перше – з приводу от Глибокої, Сторожинця. Я окремо особисто спілкувався з головою цієї громади і там категорична позиція, що вони хочуть бути в Чернівецькому районі, а не в Строжинецькому. Там категорична позиція.
З приводу двох питань, які озвучені були щойно, з приводу двох громад, які теж хочуть в великий Чернівецький район. Ну дивіться, колеги. Перший момент, що я хочу зазначити, в тому, що ці пропозиції надійшли до нас вже після того, як безпосередньо підкомітет розглядав дане питання. Тобто, на превеликий жаль, так сталося, попри те, що з усіма представниками регіонів ми намагалися працювати завчасно, щоб формувати позицію. 
З приводу оцієї громади, щоб ближче до Вижниці. Я зараз просто, поки пан Георгій говорив, погуглив, там відстань 39 кілометрів і немає кричущої ситуації з приводу логістики до Вижниці. 
В той же час мушу зазначити, що населення Вижницького гірського району, попри те, що він гірський, і так 91 тисяча. Тим не менш, я розумію, що громади звернулися. Ми можемо, наприклад, взяти одноденне доопрацювання, безпосередньо, тобто до завтра до обіду, щоб оцінити цю перспективу і конфігурацію районів у разі такої зміни по громадах і надати більш-менш об’єктивну оцінку. Але одразу для колег скажу, це просто як виняток безпосередньо через повагу до представників місцевого самоврядування та працівників депутатського корпусу, тому що все ж таки дана інформація не була доведена, а ні до комітету, а ні до підкомітету своєчасно. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Віталію. 
У нас ще залишилася Чернігівська область. Чернівецьку тоді в одноденний термін доопрацювання.
Чернігівська область. Є зауваження у нас? 

БЕЗГІН В.Ю. Дивіться, колеги, я волів би, щоб все ж таки, враховуючи те, що ми дійсно втомлені і комітет все одно буде продовжуватись завтра, щоб так само як і оце, оцінку додаткову моделювання ми зробили по Чернівцях, так само ми і питання Чернігівської, Харківської та Хмельницької областей все ж таки притримали безпосередньо до завтрашнього остаточного ухвалення рішення. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Віталію. 
Шановні колеги, тоді враховуючи те, що у нас на сьогодні є, я пропоную наш комітет на сьогодні, оголосити перерву в сьогоднішньому засіданні. 
Прошу Віталій. 

БЕЗГІН В.Ю. Перепрошую. В мене єдина ремарка. Ми зафіксували рішення по 21 безпосередньо, а залишилося під питанням три, плюс точкове питання по Чернівцях. Я одразу просто…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Чернівці, Чернігів, да?

БЕЗГІН В.Ю. Чернівецька область, да. Я одразу просто в контексті тих, хто дуже люблять скидати в останній момент хотелки, це означає, що по цих областях, що ми пройшли зараз і бодай не затвердили голосуванням, рішення комітету можемо вважати, що ми його пройшли і до них ми вже не повертаємося. Це категорично. 
Дякую. 
(Загальна дискусія)

ГОЛОВУЮЧИЙ. У нас залишились Закарпатська, Харківська, Хмельницька, Чернівецька і Чернігівська область. 
Це області, по яких залишились питання на доопрацювання в одноденний термін. І завтра по ним ми попрацюємо. 
Да. Всі п’ять. 
(Загальна дискусія) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ні, ми сьогодні не будемо голосувати. Тому оголошую перерву в сьогоднішньому засіданні. Засідання буде продовжено завтра о 15-й. 
(Загальна дискусія) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Будь ласка. Ні, ви можете озвучити, але Житомирська… Ми пройшли, пане Андрію. Будь ласка, включіть мікрофон. Ну ми Житомирську область пройшли. 

_____________. Андрій Андрійович, я перепрошую, я був на засіданні свого комітету. Дивіться, колеги, послухайте мене, будь ласка, ще хвилинку. 
Питання іде по Житомирській області. По Житомирській області був спочатку перший план, коли пропонували п’ять районів, облдержадміністрація пропонувала п’ять районів. Мінрегіонбуд виразив своє зауваження і рекомендували ОДА подати новий план. 
Я маю на руках на сьогоднішній день звернення громад, які просять створити п’ятий район. Якщо ми говоримо про методику і ми говоримо про цифри, то давайте просто проаналізуємо на прикладі Чернігівської області, Сумської області. То есть Житомирська область вона… Сумська область має площу 23,6 квадратних кілометрів, населення 1 мільйон 67 тисяч – це п’ять районів. Чернігівська область, 31 квадратних кілометрів, 985 тисяч – п'ять районів. Житомирська область має…

_____________. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Андрію, є регламент. Давайте 30 секунд і завершуємо. 

_____________. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Мікрофон, будь ласка, включіть і завершуйте. 

_____________. Колеги, я прошу підтримати п’ятий район з адміністративним центром у Малині. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякуємо вам. Ну ми Житомирську область пройшли. Пане Андрію, не було зауважень…
З приводу населення теж треба поговорити.   

БЕЗГІН В.Ю.  Не по суті, а по формі. Я коли казав про хотелки, пане Андрій, я не про вас казав. Ви знаєте, що з вами ми конструктивно співпрацюємо. Це я просто застерігав, можливо, і там глядачів, і деяких народних депутатів, що не зовсім коректно можуть поводиться в тій чи іншій ситуації в контексті того, щоб зараз не почали вкидати певні політичні нюанси все ж таки в продуктивну конструктивну роботу. 
Що стосується безпосередньо цього питання. Я не проти того, щоб безпосередньо ми зробили, експерти зробили моделювання. Я думаю, що це наявна ситуація і все буде правильно. 
Що стосується областей, по яких ми рішення сьогодні не ухвалили, як я обіцяв їх перелік я надіслав в чат комітету, пропоную їх, власне, і фіксувати. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Ще раз дякую всім сьогодні за роботу. Оголошую перерву в сьогоднішньому засіданні. Засідання буде продовжено завтра о 15-й годині. Дякую всім щиро за роботу і за розуміння.