СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань  організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування
6 жовтня 2021 року
Веде засідання  Голова Комітету КЛОЧКО А.А.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Доброго дня, шановні колеги! Прошу займати ваші місця. Шановні колеги, перед початком нашого  засідання я хотів би привітати, всі разом, пані Білозір Ларису Миколаївну в якої 24 вересня був день народження. (Оплески) Лариса Миколаївна, цвітіть і  пахніть! Дякуємо за те, що ви у нас така  гарна в комітеті.
Шановні колеги, шановні присутні! Також хотів поінформувати, що на нашому засіданні присутні гості – це представники територіальних громад та керівники Центрів надання адміністративних послуг Запорізької, Харківської, Луганської, Донецької, Івано-Франківської, Київської, Чернігівської та Сумської  областей.
За доброю традицією наш комітет з майданчиком для налагодження тісної співпраці між різними громадами в напрямку покращання діяльності центрів надання адміністративних послуг. І сьогодні під цією егідою і під егідою нашого комітету між всеукраїнської асоціацією центрів надання адміністративних послуг та представниками органів місцевого самоврядування відбудеться підписання меморандумів про співпрацю та партнерство в цьому напрямку. Дану церемонію ми проведемо по закінченню засідання комітету.
Тому переходимо з вами до початку роботи нашого комітету. Шановні колеги, нагадую, що до складу нашого комітету входить 27 народних депутатів. Відповідно до статті 44 Закону України про комітети, засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутні більше половини від затвердженого Верховною Радою України  його членів. На засіданні присутні 18 народних депутатів, засідання комітету є повноважним, ми розпочинаємо наше засідання.
Шановні колеги, пропонується прийняти порядок денний за основу. Прошу підтримати і проголосувати. 
Ви можете бачити тепер – це наше управління попрацювало, тому ви бачите …   
Все, що ви просили, Олександра Качури немає, він у нас постійно рухає ці питання. Але зараз є ті речі, які вже дають вам можливість бачити, що відбувається. 
За – 18, проти – 0, утримались – 0. 
Рішення прийнято. 
Шановні колеги, чи є пропозиції до порядку денного? Шановні колеги, якщо у нас заперечень немає, а  також пропозицій, пропонується прийняти порядок денний в цілому.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Бачите, майже Верховна Рада.
За – 18, проти – 0, утримались – 0. 
Рішення прийнято. 
Шановні колеги, всі проекти і супроводжувальні документи були вчасно завантажені у систему "Електронний комітет", і ви мали змогу з ними ознайомитися.  Переходимо до питання  порядку денного, це проект Закону про Державний бюджет України на 2022 рік (реєстраційний номер 6000) Кабінету Міністрів   України. 
Пропоную представнику Міністерства фінансів представити проект та поінформувати нас про ключові позиції відповідно до предмету відання нашого комітету. Надаю слово Улютіну Денису Валерійовичу.
Будете з місця чи вийдете до трибуни?  Виходьте до трибуни, мабуть. Перший заступник міністра фінансів України. Регламент – 5 хвилин. 

УЛЮТІН Д.В. 
Доброго дня, шановний Андрій Андрійович,  народні депутати! Хочу коротко поінформувати  вас про  основні показники Державного бюджету   на 2022 рік.
За оцінкою Міністерства фінансів обсяг фінансового ресурсу місцевих бюджетів у 2022 році складе майже 588 мільярдів гривень, це на 65 мільярдів гривень  більше 2021 року. 71 відсоток або 415 мільярдів – це  доходи місцевих бюджетів, решта – це трансферти з державного бюджету місцевим бюджетам.  Обсяг трансфертів на 2022 рік збільшиться на 5 мільярдів гривень. Загалом що це за трансферти? Дотації – 20 мільярдів гривень, базова – 16,3 і додатково – 3,7, і субвенції – 125,7 мільярдів гривень. В тому числі субвенції, які спрямовуються на сектор освіти 114 мільярдів гривень, з них безпосередньо освітня субвенція – 108 мільярдів. На охорону здоров'я на здійснення підтримки окремих закладів та заходів у системі охорони здоров'я – 2,2 мільярда гривень. І інші субвенції з державного бюджету – 9,3 мільярда гривень. 
Хочу звернути увагу, що вперше передбачено субвенції на придбання обладнання для їдалень, харчоблоків – півтора мільярда гривень. А також забезпечення пожежної безпеки в закладах освіти – півтора мільярда гривень. 
Окрім того, за зверненнями ми передбачили окремо видатки на утримання районних рад – 154,4 мільйона гривень, а також кошти для справедливої трансформації вугільних регіонів. 
Хочу також звернути увагу, що за спеціальним фондом передбачено субвенції в обсязі – 26,6 мільярдів гривень, з них на забезпечення будівництва, реконструкцію, ремонту і утримання автомобільних доріг – 23 мільярда. Трансферти розраховані для 24 обласних бюджетів. 119 районних бюджетів. І 1 тисячу 438 бюджетів територіальних громад. 
Базову дотацію в 22-му році отримають 1 тисяча 89 місцевих бюджетів, у яких індекс податку спроможності менше чим 0,9. Із них 18 обласних і        1 тисяча 71 територіальна громада. І реверсна дотація буде вилучатися з 211 місцевих бюджетів. Із них чотири обласні бюджети і 207 бюджетів територіальних громад. 
Також хочу сказати, що на сьогодні в бюджетному комітеті завершується підбиття таблиці правок до першого читання. В рамках цього ми будемо опрацьовувати пропозиції народних депутатів щодо безпосередньо покращення даного документу. 
Дякую за увагу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Якщо зараз будуть запитання, то ви будете на них відповідати. 
У нас є Віталій Безгін, Лариса Білозір і Роман Лозинський. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Дякую Мінфіну за тези. 
Не думав, що таке скажу в контексті минулого року, але, якщо ми кажемо про бюджет, про Бюджетний кодекс, то дякую. Бо я вважаю, що цифри, які складені для місцевого самоврядування, реально гарні. Але, але є кілька моментів, колеги, один з них я зараз підніму. 
Минулого тижня була безпосередньо рада регіонів при Президентові України, де зокрема Мінрегіон презентував програму "Питна вода", так само, є рішення уряду по програмі "Питна вода" і зареєстрований відповідний законопроект, мова навіть не про це, це можна і без законопроекту реалізувати. В той же час, знаючи, що ця проблема дуже актуальна, в проекті бюджету Мінфін подає на "Питну воду" нуль, власне позиція, чому така розсинхронізація і чому це не було враховано?
Дякую.

УЛЮТІН Д.В. Дякую. 
При опрацюванні проекту Закону про бюджет, ми використовували виключно чинну нормативну базу на той момент, коли розроблявся документ, цих документів не було. Тому, в рамках підготовки бюджету до другого читання, ми ці питання опрацюємо разом з депутатами, з бюджетним комітетом.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам.
Тобто в цій редакції ви виправляти вже не будете?

УЛЮТІН Д.В.  Ця редакція по факту вже подана і це вже документ, який опрацьовується на площадці бюджетного комітету. А та редакція, яку ми подавали, вона знову ж таки була виключно на чинній нормативній базі, на той момент такої програми не було і ми не використовували її для включення в проект Закону про Державний бюджет. У нас просто не було підстави для включення саме таких видатків.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пані Лариса Білозір, прошу вам слово.

БІЛОЗІР Л.М. Шановний Денис Валерійович, приємно чути, що буде 1,5 мільярда саме пожежну. Тому що я об'їздила весь свій округ, 99 відсотків шкіл, окрім шкіл "Великого будівництва", не мають пожежної безпеки. Тобто треба, особливо я звертаюся до депутатів-мажоритарників, працювати зараз, щоб всі готували проектно-кошторисну документацію, бо гроші будуть, причому великі досить. Я порахувала, треба 3 мільярди десь, щоб по всій Україні провести пожежну безпеку, і харчоблоки це теж величезна проблема. Навіть та програма "Спроможна школа" то дуже мало, то крапля в морі, це дуже класно, що ви почули народних депутатів і буде цих дві програми. 
Але я б хотіла все ж таки підтримати пана Безгіна. Я розумію, ви знаходите способи, ви ж фінансовий "цербер" Мінфін, розумієте, знаходите способи, як сказати, що згідно законодавства очисні споруди, чи вони не мають бути. Але хочу сказати, це величезна проблема в громади: питна вода, очисні споруди. І тут треба попрацювати, тому що дійсно коштів неможливо… нема.
Я зверталась до Мінрегіону, Мінрегіон направляє на Мінекологію, екологія знову стрілки – на Мінрегіон. А програм нема і їх вже нема, здається, два роки.
І все ж таки непрофільне питання – питання нашого комітету непрофільне, але що стосується охорони здоров'я. Я хотіла запитати. От на сьогодні ми маємо на Програму медичних гарантій 157 мільярдів гривень, минулого року було 123. Говорить міністр охорони здоров'я, що це величезне досягнення: на 30 мільярдів підвищили, да, цю суму, при потребі десь 250 мільярдів гривень. І в бюджет закладено, що середня заробітна плата, точніше, мінімальна заробітна плата: 20 тисяч лікаря і 13,5 – медичний персонал.
У мене питання: яким чином – підвищується тільки на 30 мільярдів цю програму медгарантій, це якраз для НСЗУ, для фінансування і зарплат медиків – ви збираєтеся такі зарплати медикам встановити, коли сьогодні ставка 7 тисяч 200? Мене такі терзают смутные сомнения, щоби не було це так, щоб не скорочували зараз медиків.
Тобто чи збираються там тарифи ці піднімати на послуги, чи як це буде виглядати, який механізм буде реалізації цієї амбітної цілі? Дякую.

УЛЮТІН Д.В. Дякую. 
Ми дійсно передбачали додатковий ресурс саме для збільшення заробітної плати. При обрахунку, враховуючи те, що ми не оплачуємо заробітну плату з бюджету напряму, а виключно через надання пакета послуг, ми розраховували, виходячи з того, яка заробітна плата зараз є по медикам, медичному персоналу і різниця, яка необхідна для того, щоб виконати указ Президента по збільшенню заробітної плати саме медичному персоналу.
Виходячи з цього, ми вийшли на цифру якраз 30 мільярдів гривень, якої буде достатньо для того, щоб виконати дане рішення.
Контроль саме за виконанням цього і спрямуванням коштів виключно для медичного персоналу і медикам, це вже, в принципі, за Міністерством охорони здоров'я. Ми зі свого боку будемо також контролювати, щоб воно було виконано.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Лариса, за ваше запитання.
Роман Лозинський, а потім я передам слово Вячеславу Рубльову для сповіщення рішення підкомітету.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Дякую, пане голово. Дякую, доповідачу. 
У мене дуже багато запитань, але я для того, щоб дати можливість іншим колегам висловитись, одне би хотів зачепити. Так сталося, що в межах предмету відання нашого комітету величезний ряд питань. І вже, колеги згадували, питання, які стосуються громад і надзвичайно важливих там питань. У мене теж питання, яке стосується громад, але в частині термомодернізації будинків. 
Ми всі почули про амбітні плани, які озвучились в Трускавці. А представництво, яке там було, я думаю, можна говорити про те, що мова іде про якісь державні напрямні в державну політику. І говорилось там, що в плані 15 тисяч будинків за два роки, які потрібно там провести термомодернізацію. Але, якщо аналізувати за останні роки, то будинки багатоквартирні в першу чергу, очевидно, вони позбавлені можливості взяти "теплі кредити". Якщо аналізувати програму, то нею скористалися понад 850 тисяч українських сімей, але цю програму згорнули. Якщо говорити про останні роки, то за три роки, три останні роки, фонд профінансував лише  26 заявок. Тобто давайте порівняємо: теплі кредити – 850 тисяч сімей, а зараз 26 заявок, не 26 тисяч, а 26 будинків. Що було озвучено в Трускавці на два роки наступні – 15 тисяч будинків, а не 15 будинків. Тобто порядок цифр ми розуміємо. 
Я своєю поправкою пропоную відновити фінансування "теплих кредитів". Ми обрахували з експертами, що на це потрібно хоча б 1 мільярд 84 мільйони гривень для того, щоб 304 тисячі українських родин, а це, до речі, близько 15 тисяч будинків, як говорилося, навіть більше, були профінансовані. 
Скажіть, будь ласка, вашу позицію? Наразі ми не бачимо повернення цієї програми. Яка позиція Міністерства фінансів, власне, в контексті термомодернізації і планів, які були озвучені першими особами держави?
Дякую.

УЛЮТІН Д.В. Дякую.
Для термомодернізації і вирішення питання енергоефективності наступного року передбачається збільшення Фонду енергоефективності, це є в бюджеті, на 2,5 мільярда гривень. В рамках саме виконання функцій Фондом енергоефективності буде закрите це питання. Враховуючи, що це не на один рік буде реалізація програми, і бюджет на сьогодні планується, виходячи  з декларації  трирічної перспективи,  то за 3 роки, при необхідному виділенні ресурсу кожного року, як це передбачено декларацією, це питання можна буде закрити. 
Щодо питання саме того, яка кількість реалізованих проектів в рамках Фонду енергоефективності – це пов'язано зі складною структурою саме реалізації проектів. Але це більше питання, думаю, до Міністерства регіональної політики щодо того, яким чином видаються кредити Фонду енергоефективності і закривається  це питання.  Але там,  ще раз кажу, там складна структура – це те, що опрацьовуються заявки  і гроші підуть тоді, коли буде завершено етап пост-, після виконання рішення, постробіт,  тоді  підуть оплати. 
На  сьогодні там уже портфель заброньовано достатньо великий і він буде реалізований, наскільки мені  відомо, як буде реалізовуватися проект, в  2,5 мільярда. Це відновлення програми кредитування ми не передбачали і знову ж таки на етапі підготовки бюджету у нас не було таких  законодавчих підстав, при опрацюванні до другого читання можемо  пропрацювати це питання спільно з профільним міністерством. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Пане Романе,  те, що ви озвучили, трошечки не достовірна інформація,  15 тисяч будинків – це на 2023 рік.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Я сказав … (Не чути) 
 
ГОЛОВУЮЧИЙ.  А, ви сказали?  Я не почув просто про 2 роки. Там є амбітний  план, за перший рік 5 тисяч будівель і за   наступний рік ще 10. І те, що у нас Фонд енергоефективності не працює ми це знаємо і ви знаєте, що ми опрацьовуємо. І зараз  є і новий керівник, який теж, я впевнений, наступного можливо, через комітет, прийде і презентує своє нове бачення,  яким чином буде полегшено  саме процедуру отримання кредитів і все. 
Зараз над цим працюють, тому питання правильне, ми його опрацьовуємо і воно точно є в фокусі і нашого комітету  також. Я  впевнений, що Міністерство фінансів в цьому нас буде підтримувати і не буде блокувати гарну ініціативу, яка змінить, скажемо так, фасади нашої країни і фасади наших міст. 
Дякую.
Олександр Аліксійчук і потім Вячеслав Рубльов.

АЛІКСІЙЧУК О.В. Дякую, пане голово. В мене питання, як ви ставитеся до реанімування Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Укрсвітлолізинг"? Метою діяльності компанії є сприяння реалізації державної політики у сфері ефективного використання паливно-енергетичних ресурсів. До вас, так.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Мікрофон, будь ласка,  вимкніть. 

УЛЮТІН Д.В. Я не готовий відповісти на це питання, просто це… 

АЛІКСІЙЧУК О.В. Я тоді прошу занотувати, я вам дам інформацію, мені цікава ваша відповідь в розрізі бюджету.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Шановні колеги, я ще хотів нагадати, що всі проекти супроводжувальних  документів сьогодні були вчасно завантажені в систему "електронний комітет",  і ви мали змогу з ними ознайомитись.
Також хочу ще попросити народних депутатів, щоб ви заходили до системи електронного документообігу СЕДО і дивились ті листи, які до вас надходять. Це трошечки не до цього питання, але це важливе доповнення для того, щоб ми якісно комунікували зі зверненнями, які до нас…
Ще є запитання у нас до Дениса Валерійовича? 
Вячеслав Рубльов, прошу.  

РУБЛЬОВ В.В. До Дениса Валерійовича, слушне одне запитання, дуже гарно ви розказали, дуже гарні речі сьогодні в бюджеті є. Дійсно, напевно, для децентралізації важливі, але про одну річ ми ще не підняли питання – це Державний фонд регіонального розвитку. Відповідно ви знаєте, що закон, який 4200 ще в нашому комітеті, ще і не внесений в стіни  Верховної Ради, але тим не менше є сьогодні пропозиція про те, щоб збільшити Державний фонд регіонального розвитку. Я вважаю ми з колегами подавали правки, було б добре,  якби ви на бюджетному комітеті дослухались до проекту цих правок, які є. І, звичайно, по питній воді теж подавались правки, було б добре, щоб вони були в раховані і ми не йшли через зал, хоча ми такий попередній досвід теж маємо.   
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Я тоді ще одне питання від себе, у нас було. Зараз, пані Ларисо, пане Віталій, я надам вам слово.  Ми, коли розглядали бюджет в минулому році, ми писали колективне звернення від комітету, але Міністерство фінансів після обговорення вирішило, що…  Ні один представник комітету не був долучений саме до обговорення цих питань посилаючись на інструкції, різні речі. Я хотів би, щоб ви особисто теж занотували, ми знову звернемось від комітету і прошу його розглянути позитивно, а не так, як це розглядалося в минулому році. У нас є фахівці, які можуть прийти відстояти ту точку зору, яка є від громад, є багато звернень. Тому прошу долучити хоча б одного представника комітету для того, щоб він міг навіть з дорадчим правом голосу, але бути присутнім на засіданнях всіх, які відбуваються по бюджетному процесу.
Дякую. 
Пане Віталій, Лариса і переходимо. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане голово. 
Власне, я підтримаю те, що ви сказали. Мені здається суб'єктивно, що вам не вистачає якісної комунікації Мінфіну безпосередньо з комітетом, щоб краще ми бачились з вами не раз на рік під час бюджетного процесу, а все ж таки раніше, щоб потім не виходило так, як вийшло з акцизом минулого року. Тому що в залі все одно буде по-іншому. Немає сенсу нам з вами сваритися, краще знайти точки дотику до. 
Тепер з приводу ще одного моменту, в контексті взагалі бюджету, Бюджетного кодексу. 
Дивіться, я розумію, що зараз ми все не врегулюємо. Є бачення, що ми будемо робити з реверсною дотацією. Ми ж прекрасно з вами розуміємо, що коли вона спирається в тому числі на статистичні дані 2021 року, і навіть демографічно це нонсенс. До мене приїздили громади з Київської області навколо Києва, там розраховуються, умовно, з показниками населення в 50 тисяч, а там фактично вже 90 тисяч, 100 тисяч. Ми ж розуміємо, що абсолютно тоді неправильний є відповідний обсяг виїмки. 
Чи є бачення в Мінфіну як це зробити? Якщо немає, чи треба якась допомога, можливо Мінцифра, я не знаю. Але точно треба це питання врегулювати.  
Будь ласка. Буду вдячний за відповідь. 

УЛЮТІН Д.В. Дякую. 
Я почну щодо питань по ДФРР. Зараз передбачено 11,2 мільярда гривень – це 1 відсоток доходів. В бюджетній декларації на стратегічні перспективи вказано вихід на 3 відсотка доходів. В принципі буде закон проголосований, ми готові рухатись в цьому напрямку. 
Щодо опрацювання. Все що буде опрацьовуватись, ну на базі Міністерства фінансів, ми готові долучити, ми максимально відкриті.
Щодо реверсної дотації. Ми беремо відповідно до чинної нормативної бази статистичну базу. В принципі з Міністерством регіональної політики ми опрацьовуємо питання щодо того, щоб використовувати якийсь інший обік населення, який ведеться на території, там по домовій книги, або інші речі.  
Разом з тим, знову ж таки, ми зі свого боку, виключено Міністерство фінансів, не можемо взяти якусь цифру, яка у нас не буде офіційна. Тому що, якщо якась громада по статистиці 50 тисяч, а по факту 80, то ці 30 тисяч десь в сусідніх громадах отримають базу і, якщо ми знімемо з цих громад своїм рішенням і віддамо на цю громаду кошти, то ми отримаємо точно також безліч звернень щодо того, що ми неправомірно зняли гроші з сусідньої громади. Тому ми тут повністю відкриті, воно нам максимально дасть можливість і обліковувати цю статистику більш ефективно. Але знову ж таки, я думаю, що разом  з Міністерством регіональної політики ми це процес пройдемо, визначимося якоюсь цифрою і будемо використовувати.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пані Лариса Білозір.

БІЛОЗІР Л.М. Шановний Денис Валерійович, ще таке до вас запитання, щодо ЦНАПів. Ми з колегами, тут сьогодні є представники регіонів, керівники ЦНАПів, асоціація ЦНАПів і заступник міністра Людмила Рабчинська, яка  займається цим питанням, формування мережі ЦНАПів. Ми прийняли закон, який зобов'язує до 2023 року в кожній громаді, а їх у нас 1 тисяча 469, створили ЦНАП. На сьогодні ми маємо тільки 868 як би таких повноцінних центрів надання адміністративних послуг. І того року дуже гарна була практика, правда ми просили 2 мільярди, а було виділено 231 мільйон і створено 165, точніше реалізовано буде до кінця року 165 проектів, досить такий успішний вийшов такий перший паросток. Тому що дуже багато реконструйовано ЦНАПів, громади задоволені, це швидкі і якісні послуги для людей. І я думаю, що цього року 231 мільйон це буде досить мало і ми звернулися, і надали правки щодо того, щоб все ж таки виділили для Міністерства цифрової політики 500 мільйонів хоча б і 500 мільйонів для Мінрегіону, для реконструкцій і там для облаштування, і обладнання у Міністерстві цифрової політики. 
І я прошу вас звернути увагу на те, що якщо ми так будемо виділяти кошти, то ми порушимо закон, який, якщо так в середньому 231 мільйон виділяти, це треба тільки 10 років. А сьогодні ми будемо розглядати саме питання щодо ЦНАПів, рекомендації Круглого столу, там державна фінансова підтримка ЦНАП номер один проблема і це потрібно робити.
Тим паче досить непогано у Мінцифри це виходить. 
Дякую. 

УЛЮТІН Д.В.  Ми опрацюємо це питання. Просто, коли ми заходили в цей процес, 231 мільйон це те, що для старту можна було спробувати реалізувати. Виходячи з досвіду реалізації таких проектів Мінцифрою ми не проти реалізації. Ми обговорюємо це. В тому числі щодо наступного утримання цих ЦНАПів маленькими фінансово неспроможними територіальними громадами. Адже тут питання не просто побудувати, а хто потім буде утримувати ці ЦНАПи. Наскільки вони спроможні це утримувати. 
Ну і окрім того питання щодо того, щоб виділяти на одні і ті ж самі цілі кошти по двом міністерствам. Ну, тут ми, Міністерство фінансів, ми не зможемо це підтримати адже це…(Шум у залі) Забезпечення політики, ідея щодо цього, реалізація політики, має бути за одним міністерством. Тому і розвиток мережі має бути за одним міністерством.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Олена Шуляк. 

БЕЗГІН В.Ю.  (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Віталій Безгін. Ремарка. 

БЕЗГІН В.Ю.  Дякую. 
Дивіться… Ремарка. От з приводу того, що треба потім утримувати. Колеги, давайте сфокусуємося на тому, що у нас є політика, яка формується на те, забезпечення закону, який каже, що за два роки вони мають бути. Питання утримання і надання послуг це інше питання. Наприклад, нарешті, сподіваюсь, ми спромогнемося змінити законодавство про адміністративний збір. Тому що допоки ЦНАПи не будуть самоокупними громади самі не будуть, власне, витрачати кошти, в тому числі і на співфінансування. Тому я все ж таки розмежував би ці питання. Давайте дійсно знайдемо ресурс і спробуємо збільшити бюджети. Добре?
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Віталію.
Олена Олексіївна, прошу. 

ШУЛЯК О.О. Шановні колеги, наш комітет був один із перших, хто працював в сфері цифрової трансформації. І спільно з Міністерством цифрової трансформації, завдяки спільним зусиллям, була створена єдина електронна система в сфері будівництва. Вона зараз працює. Вхід через неї, через застосунок "Дія", через державний портал. І нам два роки допомагали міжнародні партнери. Але, мабуть, уже, ну, потрібно переходити на самостійне фінансування. І в бюджеті на наступний рік, на жаль, не передбачені були кошти стосовно того, щоб саме електронна державна система в сфері будівництва чи разом з "Дією" продовжували свій розвиток. 
І я подавала правку стосовно того, щоб обов'язково ці кошти були враховані. Я дуже вас прошу, тому що це одна зі складових реформ у сфері містобудування, коли всі учасники будівельного процесу, коли всі документи через "Дію" в електронному вигляді.
І я повторюсь, але з 1 грудня 20-го року в нас замовники, які працюють з об'єктами будівництва категорій СС2, СС3, вони не можуть взагалі подавати в паперовому вигляді. І в мене величезне прохання не зупиняти реформу. Це перше питання.
Друге питання. Я також подавала правку стосовно виділення, там незначні кошти, але на сьогодні держава не знає, скільки в нас людей потребують поліпшення житлових умов. І ми ж все-таки хочемо з Мінцифрою і з Мінрегіоном зробити реєстр, який буде відкритим, прозорим публічним, і де можна побачити всю цю інформацію.
І третє, на що я хочу закцентувати вашу увагу. Ми проаналізували оплату праці у всіх наших міністерствах. І виявляється, що наше рідне міністерство Мінрегіон знаходиться на третьому місці з кінця стосовно того, як фінансується оплата праці співробітників Мінрегіону. Тому ми просимо забезпечити все ж таки належне і гідне фінансування міністерства, тому що зараз основні реформи – і реформа децентралізації, і реформа, яка стосується будівництва і містобудування, й інші речі, які пов'язані з місцевим самоврядуванням, з регіональним розвитком – все ж таки йдуть через наше міністерство.
Велике дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Денис Валерійович, я думаю, що ви занотуєте і… Дякую.

УЛЮТІН Д.В. Я занотував, да. По двох реєстрах, там у нас пройшов міст комьюнікейшн між трьома міністерствами. Я думаю, ми до другого читання це врегулюємо, да.
І щодо заробітної плати, я зараз просто не готовий сказати. У мене є дані щодо повністю розрізу всіх міністерств. Хочу сказати, що на наступний рік у рамках якраз завершення реформи цього державного управління ми передали весь ресурс по фахівцях із питань реформ безпосередньо на міністерство в тому обсязі, в якому в цьому році у них передбачено саме фахівцям з питань реформ.
Цей ресурс дасть можливість, у принципі, оперувати, це досить великий ресурс фінансовий, для того, щоб підвищити заробітну плату працівникам, які розділені на фахівці й нефахівці. Це якраз те питання щодо реформи оплати праці.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

ШУЛЯК О.О. Прошу ще раз переглянути, тому що величезне питання щодо технічного регулювання, повністю перехід державних будівельних норм на параметрику, на стандарти імплементації 305 Регламенту. Тобто дуже багато речей, які на сьогодні надзвичайно важливі, а оплата праці не є гідною для того, щоб виконувати ці задачі. 
Прошу дуже уважно подивитись. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Олена Олексіївна.
Аліна Загоруйко, прошу, потім – Дмитро Чорний, і ми переходимо до… 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую. Шановний Денис Валерійович, я продовжу тему, яку підняла пані Олена Олексіївна вона стосується інноваційних технологій. І я, як голова підкомітету з питань виборів, референдумів буду зараз говорити про Центральну виборчу комісію. Нами було прийнято Виборчий кодекс, у Виборчому кодексі ми передбачили купу процедур, які здійснюються за допомогою інформаційно-аналітичної системи. Це та система, яка дозволить швидко рахувати голоси – це те, що від нас сьогодні очікує суспільство. Це і можливе запровадження  машинного голосування і взагалі швидка передача даних.
Ми бачимо, що на кожній міжнародній події, заході на якому перебуває Президент України він наголошую на тому, що в Україні мають проводитись електронні вибори. А у нас по запиту Центральної виборчої комісії на оцю інформаційно-аналітичну систему на її розробку проситься 122 мільйони, а на придбання серверного обладнання 67 мільйонів. 
В проекті бюджету передбачено рівно нуль. Скажіть, будь ласка,  буде якесь світло в кінці тунелю? 
Дякую. 
І правку я, до речі, з цього приводу подала. Там, до речі, ще є потреба і в створенні регіональних територіальних представництв, як це передбачено Виборчим кодексом. Також є потреба в навчальному центрі, це вже таке… Основне,  інформаційно-аналітична система – це те чого від нас очікує суспільство. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пані Аліна за запитання. 
Дмитро Чорний наступний. Відповідайте. 

УЛЮТІН Д.В.  На наступний рік на реєстр виборців ми передбачали кошти 50…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ні, це не реєстр виборців – це трошки інакше. І у нас там з вами передбачені ще перепис населення, і потім ті запитання, які сьогодні були по громадам, взагалі по соціальним виплатам, по виборам, воно потім після проведення перепису буде зовсім інакше. Це питання я теж прошу опрацювати, воно теж важливе.
Дмитро Чорний і після цього ми завершуємо обговорення.
Дякую.

ЧОРНИЙ Д.С. Шановний Денис Валерійович. Я як мажоритарщик з Дніпропетровщини, можу сказати, що населення там і мого округу, і взагалі Дніпропетровщини, турбують питання питної води. І тут я підтримую колег щодо врахування фінансування цієї програми "Питна вода". Також, що стосується встановлення АПС в освітніх закладах, це дуже важливо, тому що дуже багато шкіл зараз перебувають в судових тяжбах і дуже багато шкіл зараз вимушені бути закритими, і дітей переводять. І для дітей, і для батьків це такий стрес, і люди шукають самостійно кошти на встановлення цих АПС, тому це дуже корисно. Але давайте не забувати також і про медичні заклади, там також звертаються працівники цих закладів про те, що у них також проблеми з пожежною безпекою.
І я хотів би наголосити, загострити вашу увагу щодо такої локальної проблеми, це програма радіаційного  та соціального захисту населення міста Жовті Води, міста, в якому знаходиться найбільше підприємство з вироблення уранового оксидного концентрату, і міста, в якому в межах Дніпропетровської області у населення є одне з найбільших показників захворювання на онкологічні хвороби. Ви знаєте, згідно цієї програми, фінансування щорічно відбувається на 50 відсотків, тобто програма недофінансовується і ті заходи, які нею передбачені, вони також не відбуваються. На сьогодні іде напрацювання вже нової програми. І в мене до вас є велике прохання, підтримати цю програму, щоб вона була реальною та фінансувалася. І згідно цього всього, мною були також подані поправки, прохання привернути до цього увагу і підтримати.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу пропозицію.
Шановні колеги, я нагадаю слово голові підкомітету Рубльову Вячеславу Володимировичу, прошу сповістити рішення підкомітету.

РУБЛЬОВ В.В. Дякую. Шановний голово, шановні колеги. За дорученням комітету від 22 вересня було узагальнено пропозиції, які надійшли від всеукраїнських асоціацій органів місцевого самоврядування, Мінрегіону та ЦВК. 
До проекту держбюджету на 2022 рік, з яким ви мали можливість ознайомитись в чат-групі комітету, та враховуючи вимоги статті 156 Регламенту Верховної Ради щодо внесення не пізніше 1 жовтня пропозицій до проекту держбюджету, 28 вересня їх було скеровано головою комітету до Комітету з питань бюджету. 
Також ми підтримали ініціативу заступника голови підкомітету пані Олени Шуляк та 30 вересня були направлені додаткові пропозиції щодо фінансування забезпечення реалізації форм Мінрегіону. 
У поданих до Комітету з питань бюджету пропозиціях враховано усі ключові пропозиції всеукраїнських асоціацій органів місцевого самоврядування, зокрема: додаткової дотації на здійснення переданих з державного бюджету видатків з утримання закладів освіти та охорони здоров'я в обсязі не менше 20 мільярдів гривень; освітньої субвенції в розмірі не менше 146 мільярдів гривень; фінансування програм державних гарантій методичного обслуговування населення на 22-й рік в обсязі не менше 174 мільярдів гривень; субвенції на забезпечення сталого проходження опалювального сезону в 2021-2022 роках в обсязі – 16 мільярдів гривень; субвенції на розвиток територіальних громад – 9 мільярдів гривень; субвенції на фінансове забезпечення будівництва, реконструкції, ремонту та облаштування  ЦНАПів в обсязі – 2,5 мільярда гривень, тощо. 
Також були внесені пропозиції щодо збільшення видатків за бюджетною програмою "керівництво та управління у сфері проведення виборів та референдумів" – на 971,3 мільйона гривень. 
Пропоную підтримані скеровані головою комітету до Комітету з питань бюджету 28 та 30 вересня 2021 року пропозиції до проекту Закону про Державний бюджет України на 2022 рік  згідно з частиною першою статті 156 Регламенту Верховної Ради України.
Готовий представити пропозиції комітету при розгляді зазначених пропозицій у Комітеті з питань бюджету.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, всі висловились з даного питання? Можливо, у нас ще присутні всеукраїнські асоціації органів місцевого самоврядування. Є бажання висловитись?

СЛОБОДЯНИК І.Л.  Да, будь ласка.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу.

СЛОБОДЯНИК І.Л. Іван Слободяник – виконавчий директор Всеукраїнської асоціації громад.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ближче до мікрофона, будь ласка, так, щоб вас було чутно.

СЛОБОДЯНИК І.Л. Іван Слободяник Іван, виконавчий директор Всеукраїнської асоціації громад. Шановні колеги, ми також надіслали свої пропозиції,  і я хотів би зазначити там ключові, на які ми  хотіли б звернути  увагу. 
Всеукраїнська асоціація громад представляє  переважно сільські території і відповідно з не дуже сильною фінансовою спроможністю. Відповідно всі з острахом  чекають  опалювального сезону і ключове питання, на яке  зараз звертають увагу громади, звісно, це компенсатори  по опаленню. Я знаю, що там зараз відбувається, і, власне, було підписання меморандуму, і закладено це на наступний рік – компенсатори. Але все ж таки, щоб вони, дійсно, були виконані, бо громади на це дуже звертають увагу.   
Де б ми не були, в якій би області не були, всі  громади говорять про те, що варто було б повернути інфраструктурну субвенцію, тому що для малих громад ДФРР – це, по-перше, лотерея. По-друге, є дискримінаційні підходи по кількості коштів, якими б вони, власне кажучи,  забезпечити. Так, Мінрегіон планує  в цьому році… в наступному році це змінити, але це все одно залишається лотереєю певним чином. 
Крім цього, є, на жаль, не дуже приємна ситуація, про яку сигналізує порядку 10 громад Полтавської області, що в цій області з'явилась якась дивна ситуація, що  ДФРР обіцяють в обмін на землю голів громад. Це дуже неприємна ситуація. Я думаю, що це варто було б… думаю, що це поодинокий випадок…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Іване, я вибачаюся, у нас тут, точно, не суд і обвинувачувальний тон у нас тут, в даному комітеті, ніколи не був і не буде. Якщо ви здатні говорити по суті питання, я вас прошу. Якщо ви прийшли сюди пропіаритися або сказати якусь інакшу позицію, в цьому комітеті цього  не буде. Тому, будь ласка,    якщо у вас є запитання саме до представника Міністерства фінансів, говоріть. А ви висловлюєте інакшу зовсім пропозицію, яка не стосується даного питання. 

СЛОБОДЯНИК І.Л. Вибачте, просто це просили сказати громади, і я це мушу сказати, як виконавчий директор, це мій обов'язок. Вибачте, будь ласка.
Що стосовно бюджету конкретно. Дякуємо за підтримку збільшення зміни частки податку на доходи фізичних осіб. Але що стосується сільських територій, то прохання все ж таки підтримати ті законопроекти, і взагалі змінити позицію, щоб зрештою підприємства сплачували податки за місцем знаходження виробничих потужностей, тобто земельних ділянок. 
Є також багато інших питань. Зокрема, ми просимо, щоб нікуди … (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Дайте договорити, будь ласка. Регламент є. Тому, будь ласка.

СЛОБОДЯНИК І.Л. Я завершую. По питній воді вже було сказано. Ми це теж дуже підтримуємо. 
Прохання не застосовувати пільги до державних підприємств, зокрема, є великим джерелом надходження кошти від земельного податку Укрзалізниці. І нікуди, щоб не поділися акцизні речі теж. 
Дуже дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Пане Іван, ну тут, коли ви підписуєте меморандум і всі його підписують, і всі один одному довіряють. Тому, якщо ви представляєте асоціацію, ви розумієте, що ви зараз висловлюєте недовіру. Я був впевнений, що асоціація територіальних громад точно довіряє підписаному меморандуму, коли ми всі  збиралися і його підписували. 
Тому я впевнений, що дана риторика можливо десь поспіхом сказана, але вона повинна бути точно з довірою один до одного. І всі знають, що залишилось, пан Віталій доповідав, що 4 відсотка залишилось. Пан Віталій зараз надасть репліку на це питання. Але ті компенсатори, які надані сьогодні, вони безпрецедентні і вони точно для підтримки саме тих питань, які були перед підписанням меморандуму.
Дякую вам. 
Пан Віталій, прошу. Безгін.

БЕЗГІН В.Ю. Я коротко трошки для об'єктивності. 
Ну для об'єктивності пан Іван представляє Всеукраїнську асоціацію громад і попри те, щоб перепідписували голови Львова, Дніпра, власне, та Житомира, від представників місцевого самоврядування меморандуму центральної влади, я думаю, що це він тут представляє позицію трошки інших громад. 
Дивіться, по тарифах, дійсно, і забезпечення за рахунок 4 відсотків ПДФО і власне субвенція додаткова для громад, яких індекс податку спроможності менше 0,9, це зафіксовано власне в меморандумі.  Я думаю, що Мінфін все виконає. 
Що стосується закупівлі газу. Дійсно, ми розуміємо, що вартість на ринку  зростає шалено. І зараз ми маємо спостерігати і тільки сподіватись, що зокрема і НАК "Нафтогаз" дотримає тих позицій, які туди закріплені. Бо тут питання виникають вже безпосередньо до Нафтогазу. 
Що стосується інших питань, які зокрема ви піднімали. Зокрема питання Полтавщини. Наскільки я знаю, там все ж таки врегульована проблема. І не зовсім так воно виглядає як писали певні засоби масової інформації. Знаю безпосередньо з комунікаціях з головою громади Опішнянської, яку ви якби згадали просто не назвавши її. А так безпосередньо із обласною державною адміністрацію. 
Тому мені здається, там питання врегульовано. 
Давайте просто не пересмикувати зайвий раз неперевірену інформацію в засобах масової інформації.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Віталій. 
Всі у нас висловилися? Тоді переходимо…

КІМАК В.В. Дозвольте, будь ласка.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу.

КІМАК В.В. Пане голово. Я Віталій Кімак, голова Самбірської районної ради, маю теж доручення теж імені голів районних рад подякувати голові комітету, подякувати членам комітету за підтримку, власне, в цьому листі пункту 25 щодо необхідності збільшення фінансового ресурсу, субвенції на отримання районних рад на 2022 рік.  Для нас це дуже важливо, бо сума 154 мільйони, ми вважаємо, є некоректною і дуже важливо, ми зробили реальні розрахунки на 8 чоловік апарату і це дасть можливість закінчити процес передачі майна установ і оптимізувати видатки районних рад.
Дуже дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Я ще трішечки від себе надам, коли ми з вашою асоціацією спілкувалися, я по сей день не отримав інформацію, скільки в кого заступників і які борги по зарплаті. Це та асоціація, яка вже декілька місяців не надає елементарну інформацію для того, щоб звірити її з Мінрегіоном і викласти це в єдиний відкритий ресурс. Тому, будь ласка, якщо ви там звертаєтеся, виконайте хоча б елементарну домовленість, яку ми з вами мали.
Дякую.

КІМАК В.В. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я перепрошую, але у нас пан Віталій Безгін. 

БЕЗГІН В.Ю. Да, дякую. Власне по УАРОР, колеги, дивіться, ми від вас отримали вчора чи позавчора ще один лист, правильно, де ви там щось вимагаєте, безпосередньо додатково, окрім того, що ми підтримали. 
В мене питання, давайте так, якщо ви вже вимагаєте, наскільки відповідає взагалі статуту УАРОР і в нас статут асоціації, що у нас заходять листи від людини, що вона очолює обласну раду. І до котрого моменту все буде тривати, що у нас людина, якщо не є головою обласної ради, намагається представляти всі обласні та районні ради в Україні? Коли ми зможемо говорити з легітимним представником обласних та районних рад в Україні? Дайте, будь ласка, відповідь.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу.

КІМАК В.В. Дякую. Віталій Юрійович, насправді я представлю районну раду, я є голова районної ради.

БЕЗГІН В.Ю. Я не про вас зараз говорю.

КІМАК В.В. Я дякую. Принаймні я почув вас.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу, Вячеслав Рубльов. Мікрофон, будь ласка, де включений, вимкніть. 

РУБЛЬОВ В.В. Шановні друзі! Я вам хочу сказати по вашій асоціації, ми підтримували в першу чергу пропозиції, тому що спілкуємося  з головами обласних рад і районних  рад напряму в багатьох випадках. 
А те, що у вас в асоціації по цей  день не визначений керівник, я вважаю, що вам, як голові районної ради, який представляє цю асоціацію, треба задати це питання і я сподіваюся, що  ви до кінця року його зможете вирішити. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Всі висловились, шановні колеги?

МЕДУНИЦЯ О.В. Дозвольте за обласні ради сказати.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ми ж тільки що проговорили.

МЕДУНИЦЯ О.В. Це були районні.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Про районні, а ви в обласних? Прошу.

МЕДУНИЦЯ О.В. Дякую. Я Медуниця Олег, голова постійної комісії з  питань бюджету Сумської обласної ради. І хотів би надати вам нашу спільну, від наших всіх комісій і обласних рад в Україні, позицію…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  У вас є доручення від них?

МЕДУНИЦЯ О.В. Так. Ми це оформили як звернення, надали вам як пропозиції і ці пропозиції в мене тут є, я просто хотів на основних пунктах…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дивіться, у нас регламент, ви передайте, ми розглянемо. Прошу, у вас є регламент, будь ласка, ваш виступ …

МЕДУНИЦЯ  О.В. Дякую. 
Я тільки за основне – це базова додаткова дотація, яка в цьому році зменшується до 2,9 мільярдів  гривень. Ви, до речі, в своїх пропозиціях попросили 20 у Мінфіну і якби Мінфін  це  підтримав і Верховна Рада, було би дуже добре.
Друге – це наша пропозиція стосовно забезпечення субвенцією на реформування закладів профтехосвіти. Ми фінансуємо вже 5 років  заклади профтехосвіти, держава нам в цьому році їх передасть, я сподіваюсь, бо вони й досі на балансі Міносвіти. Це половина майже загального фонду  наших бюджетів, фінансування профтехосвіти, тому просимо, щоб держава передбачила ресурси на реформування цих  закладів.
Третє. Ми хочемо дотацію вирівнювання обласних бюджетів не менше   15 мільярдів гривень. От уряд запропонував для ОТГ незабезпечених 1,9 мільярда…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Давайте без порівняння, а більш, ви говорили про конкретно, то говоріть конкретно, без порівнянь.

МЕДУНИЦЯ О.В.  Але у нас такі самі заклади, як ОТГ, ми нічого не отримуємо у зв'язку з тим, що відбувається на ринку енергоносіїв. Тому  ми хочемо звернути вашу увагу саме от на ці пункти, які викладені у нашому  зверненні. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам за вашу позицію.
Шановні колеги, ми завершили з вами. Всі у нас виступили, всі  запрошені висловили свої думки? Ми завершили з вами обговорення.
Шановні колеги, є пропозиція підтримати пропозицію до проекту Закону України про Державний бюджет України на 2022 рік (реєстраційний номер 6000) скерований мною як головою комітету 28 та 30 вересня 2021 року до Комітету з питань бюджету, згідно з частиною першою статті 156 Регламенту Верховної Ради України. Уповноважити народного депутата України голову підкомітету з питань регіональної політики та місцевих бюджетів Вячеслава Рубльова представити позицію комітету у Комітеті з питань бюджету. 
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. 
За – 18, проти – 0, утримались – 3. Рішення прийнято. 
Дякую, пане Денисе. Прошу займати ваше місце. 
Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання проекту Постанови про зміни встановлення меж міста Вугледара Волноваського району Донецької області (реєстраційний номер 5858) Кабінетом Міністрів України. 
Надаю слово В'ячеславу Андроновичу Негоді – заступнику міністра розвитку громад та територій України. Прошу представити. Якщо зручно з місця, щоб швидше рухатись. 

НЕГОДА В.А. (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Мікрофон, будь ласка, включіть. 
Технічна служба підійдіть, будь ласка, до В'ячеслава Андроновича. 

НЕГОДА В.А. Можна? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, прошу.

НЕГОДА В.А. Шановний Андрій Андрійович! Шановні народні депутати! На сьогодні межі міста Вугледара Волноваського району Донецької області не встановлені, як юридично не закріплені, що заважає створенню в принципі таких умов для повноцінного розвитку цього міста. 
На звернення, яке до нас надійшло, яке було опрацьовано і органами місцевого самоврядування, безпосередньо міською радою, а також обласною державною адміністрацією, нашим міністерством за дорученням уряду був підготовлений зазначений проект Постанови про зміну і встановлення меж міста Вугледара, проведено всі необхідні розрахунки фактично. 
Ну якщо ви подивитеся на схему, то дуже складна  конфігурація цього міста. Тут  присутній, наскільки мені відомо, міський голова, якщо там будуть до нього якісь запитання. Але ми дуже просили б підтримати зазначений проект постанови, оскільки це дасть  можливість  місту, по-перше, юридично  закріпити  територію, по-друге, вести відповідні планування  свого розвитку. Всі інші, з ким це стосувалося, ми узгодили, тому прошу підтримати. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Шановні колеги, надаю слово голові підкомітету Безгіну Віталію Юрійовичу. Прошу сповістити рішення підкомітету, Віталію Юрійовичу.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане голово.
Вчора, дійсно, ми розглянули дане рішення на підкомітеті і взагалі, а сьогодні так сталося, що у нас в парламенті день по межах і перейменуваннях, рішень, до яких зазвичай не доходять  руки чомусь у парламенту. І тут я все ж таки  ще раз би звернувся до тих представників опозиційних фракцій, які зневажають у своїх виступах, власне, мешканців України, особливо тих  територій, що потребують вирішення  цих проблем. Бо це  просто означає, що вони не бувають в громадах і не розуміють, наскільки ці, здавалось би, незначні для нас рішення суттєво впливають на їхнє життя. 
Тепер з приводу рішення підкомітету по Постанові щодо встановлення меж  міста Вугледара Волноваського району Донецької області (№ 5858). Був розглянутий. Позиція підкомітету: рекомендувати комітету рекомендувати Верховній Раді прийняти в цілому. 
Але тим не менше, там, дійсно, як  зазначив правильно В’ячеслав Андронович, є певна специфіка з конфігурацією. Одразу зазначу, що це конфігурація не громади, а населеного пункту в межах громади, тому там жодного порушення методики немає. Наскільки я розумію, це питання якраз-таки територіальної відірваності  шахтами, териконів. Але оскільки приїхав голова, оскільки в громаді йому, дійсно, болить вирішення  цього питання,  я пропоную надати йому слово, щоб він або підтвердив, або спростував мої слова, а після цього переходити до голосування. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Звичайно, пане Віталію. 
Прошу. 

СІЛИЧ А.Ю. Доброго дня! 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу   представитися, щоб всі чули. 

СІЛИЧ А.Ю. Міський голова Вугледара  Сілич Андрій Юрійович. Да, дійсно, у нас, як зазначив В'ячеслав Андронович, у нас з 64-го року місто є, але меж міста не було. І воно, дійсно, у нас разорвано, тому що, коли формувався ще Вугледар, це було шахтарське селище, шахти знаходились за межами міста. І зараз, дійсно, шахти, вони знаходяться збоку, але вони належать до міста Вугледар. І я хочу зазначити, що даже ті розриви, які є, вони все рівно знаходяться в межах Вугледарської територіальної громади. 
Дякую за підтримку і вважаю, що…

ГОЛОВУЮЧИЙ. І ваша?

СІЛИЧ А.Ю. Моя позиція однозначна, що з 64-го року не було, давайте хоча б  в 2021…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Потрібно чи ні? Просто ми ж не чуємо.

 СІЛИЧ А.Ю. Підтримуємо, конечно. Підтримуємо і просимо підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги ще бажають висловитись з даного питання? Я думаю, що це достатньо ґрунтовне обговорення даного питання. Тоді ми завершили з вами обговорення даного питання і є пропозиція рекомендувати парламенту проект Постанови Верховної Ради України про зміну і встановлення меж міста Вугледар Волноваського району Донецької області за реєстраційним номером 5858, за наслідками розгляду прийняти в цілому. Виступити на пленарному засіданні Верховної Ради України під час розгляду  даного питання доручено народному депутату України Віталію Безгіну. Шановні колеги, прошу підтримати  і проголосувати.
За – 19, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято. 
Дякую, шановні колеги.
Переходимо до наступного питання – це проект Закону про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою України (реєстраційний номер 4664) Кабінету Міністрів України. Надаю слово В'ячеславу Андроновичу Негоді. Прошу представити даний проект.

НЕГОДА В.А. Ще раз, шановний пане голово, шановні народні депутати,  я спробую  з місця і буду... спробую бути коротким. Оскільки ми зазначений проект досить так детально, я вважаю, обговорили, на спільному нашому круглому столі, який нещодавно відбувся, де брали участь і народні депутати, і експерти, і представники місцевого самоврядування. На початку хотів зазначити, що це є дуже складний з точки зору як би юридичної термінології, юридичних визначень, законопроект.
Оскільки ви прекрасно знаєте, що сьогодні Конституція України дає певні розуміння, тлумачення, а також є рішення і не одне Конституційного Суду, на яке також потрібно зважати. І дуже важко нам було розробляти цей проект закону, зважуючи навіть на те, що вже двічі в попередніх скликаннях парламенту були подібні законопроекти, в яких також було намагання вирішити питання. І в першу чергу закріпити первинну адміністративну територіальну одиницю – громада. Я саме з цього почну, тому що це саме-саме дискусійне питання.
І тоді було і рішення правового комітету, і юридичного управління чи науково-експертного управління про те, що це суперечить Конституції. Звісно ми це змушені були враховувати, хоч чисто, як то кажуть, душею, звичайно, ми всі розуміємо, що територіальні громади – це жителі по Закону, по Конституції, а громада – це адміністративно-територіальна одиниця, і всі вже до цього звикли. Але разом з тим Конституція дає певні тлумачення стосовно цього і рішення Конституційного Суду.
Тому нами було розроблено саме в такій редакції. Непросто це проходило узгодження з нашим усіма і асоціаціями, і також центральними органами виконавчої влади, і з Міністерством юстиції. 
Ну отримали такий текст. Ну в першу чергу я хотів би зазначити, що це не просто наша ініціатива, хоч вона також має місце, оскільки ще Указом Президента від 20 вересня 19-го року про невідкладні заходи щодо забезпечення економічного зростання, стимулювання розвитку регіонів, була поставлена перед нами така задача. 
Є також завдання четверте плану заходів з виконання Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом. 
І також є План діяльності уряду на 20-й рік, який також ставить перед нами цю задачу. 
Дійсно, я перерахував це для того, що це не просто завдання, а в нас є повне якби розуміння всіх, і я впевнений, і комітету, народних депутатів, що це питання потрібно врегулювати. Відсутність врегулювання цього питання призводить до декількох проблем. 
Перше, що не ми, а органи самоврядування змушені користуватися Указом Президії Верховної Ради ще УРСР, ще з минулого століття, якому вже 40 років, більше, як було видано. І в значній частині воно не відповідає сучасним уже вимогам до територіального устрою, який ми затвердили. 
З іншого боку є різні пропозиції від органів самоврядування, які хочуть там щось змінити, щось уточнити. 
І також в принципі, якщо іти по тих нормах, які є, то сьогодні ці повноваження мають… Крім оце, що затвердження міст, меж міст і там найменування, перейменування. Сьогодні обласні ради наділені повноваженнями, вони можуть дуже багато приймати рішень, поза межами уряду, поза межами парламенту, що стосується сільських територій, мається на увазі утворення, там ліквідації сіл. І ми до сьогоднішнього дня не маємо реєстру адмінтеродиниць, що дуже створює серйозні проблеми. Хоч наше міністерство на таких, ну, правах, не повністю законних, тому що в нас немає в законі закріплено, веде цей реєстр, ми затвердили спільно, ви знаєте, кодифікатори. Це дуже серйозна була робота. Але ми, значить, що пропонуємо, наше міністерство? 
В першу чергу, підтримати проект в частині, що його потрібно приймати. Далі, я думаю, що ми маємо спільний досвід роботи по багатьох законопроектах. Я думаю, що на майданчику нашого комітету ми зможемо його удосконалити з урахуванням ну тих можливостей, який дає парламентаризм. Все-таки вони трохи ширші, більші. І, я думаю, що ми створимо спільну робочу групу. 
Тому я от на тому, власне, закінчив би. Презентація самого проекту вона є, текст також є. З ним можна ознайомитися. Але, я думаю, з метою економії часу я би пропонував таке рішення, якщо комітет підтримає.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, В'ячеслав Андронович. 
Голова підкомітету Безгін Віталій Юрійович, рішення підкомітету сповістіть, будь ласка. 
В'ячеслав Андронович, вимкніть мікрофон, будь ласка. 
Дякую.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Дякую, В'ячеслав Андронович. 
Дивіться, насправді, коли ми кажемо про 4664 про законопроект про вирішення питання адмінтерустрою ми розуміємо, що це а) все ж таки колись чи на 25 чи 26 рік нашої Конституції треба виконувати її вимоги і здійснювати законодавче забезпечення. І, звісно, що в контексті адмінтерреформи нам  все одно потрібен інструмент як будуть корегуватися і здійснюватися певні зміни чи то за ініціативи безпосередньо громад, чи то в адміністративний спосіб, якщо на те будуть вичерпні критерії. 
Тим не менш законопроект, дійсно, складний. Ми мали дуже непросту дискусію на круглому столі. Є річ наріжна така дуже непроста, де мова йде безпосередньо про села, селища, міста, не про громади. І зрозуміло, що тут треба шукати тонкий баланс між Конституцією і безпосередньо тією системою, в якій ми вже працюємо. 
Крім того, є певні зауваження в частині в певних речах з розширення фактично повноважень уряду, що не підтримується в свою чергу органами  місцевого самоврядування. Я думаю, що тут нам набагато ближча позиція ОМС.
Коли ми розглядали вчора на підкомітеті даний законопроект, ми не ухвалили рішення. Тобто рішення підкомітету у нас свідчить про те, що ми рекомендуємо комітету визначитись шляхом голосування.
Тим не менше, враховуючи з одного боку потребу ухвалити законопроект якнайшвидше, а з іншого боку розуміючи,  що у нас  немає спільного бачення, я б пропонував від себе рекомендувати Верховній Раді ухвалити рішення щодо відправлення його в комітет на підготовку на повторне перше читання, я думаю, що це було б справедливо. І наскільки я розумію, Мінрегіон готовий на таку позицію і я тоді прошу підтримати саме її.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Мінрегіон готовий підтримати позицію? 

НЕГОДА В.А. Так, це узгоджена наша позиція, іншого варіанту в цій ситуації, ми також не бачимо. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Шановні колеги, бажають  ще висловитись хтось?  Всі? Тоді, шановні колеги, є пропозиція, ми завершили з вами обговорення і є пропозиція рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про порядок вирішення питання адміністративно-територіального устрою України (реєстраційний номер 4664) за наслідками  розгляду в першому читанні  направити  до Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування для підготовки на повторне перше читання. 
Визначити при цьому основні положення, яким повинен відповідати доопрацьований законопроект озвучений головою підкомітету з питань адміністративно-територіального устрою та місцевого самоврядування  Віталієм Безгіним. Співдоповідачем з цього питання комітет визначив народного депутата України  Віталія Безгіна.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати.
За – 18, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.  
Шановні колеги, ми переходимо до нашого крайнього на сьогодні питання – це про рекомендацію круглого столу  "Доступні адміністративні послуги як індикатор реформи  децентралізації", який відбувся 7 липня 2021 року. 
Надаю слово голові підкомітету Ларисі Миколаївні Білозір і прошу сповістити рішення  комітету. Прошу.

БІЛОЗІР Л.М. Шановні колеги, ми провели круглий стіл ще 7 липня 2021 року на тему "Доступні адміністративні послуги як індикатор реформи децентралізації". І вчора на комітеті ми розглянули ці рекомендації, колеги з комітету мали можливість ознайомитися також із цими рекомендаціями. Тому хочу ще раз підкреслити, що ці рекомендації напрацьовані за участі всіх стейкхолдерів, міністерств і цифрової політики, і юстиції, і соціальної політики, і Державної міграційної служби, також Міністерства внутрішніх справ, Пенсійного фонду, асоціацій органів місцевого самоврядування та асоціацій ЦНАПів, також представників ЦНАПів, які теж були у нас на цьому круглому столі.
Тому зрозуміло, що ці рекомендації спрямовані на те, щоб ми виявили ці проблемні питання, всі їх обговорили. І на кожну цовку надсилаємо наші зауваження для того, щоб забезпечити ефективний процес надання адмінпослуг, і для того, щоб нормально функціонували ЦНАПи і формувалася мережа ЦНАПів.
Отже, за наслідками всебічного розгляду підкомітет пропонує комітету схвалити рекомендації круглого столу, рекомендації круглого столу Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на тему: "Доступні адмінпослуги як індикатор реформи децентралізації". І направити рекомендації всім зацікавленим сторонам для врахування висловлених в ході обговорення пропозицій щодо удосконалення процесу організації надання адмінпослуг та функціонування центрів надання адмінпослуг.
І далі ми, я думаю, що в грудні знову ж проведемо такий круглий стіл для того, щоб спитати в цих ЦОВВ і учасників цього круглого столу: що ж було зроблено для того, щоб дійсно формувати ефективний процес надання адмінпослуг у громадах.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Чи бажають виступити ще члени комітету з цього питання, запрошені?
Шановні колеги, ми з вами завершили обговорення даного питання. Є пропозиція: схвалити рекомендації круглого столу в комітеті на тему: "Доступні адміністративні послуги як індикатор реформи децентралізації", направити рекомендації всім зацікавленим сторонам для врахування висловлених у ході обговорення пропозицій щодо удосконалення процесу організації надання адміністративних послуг та функціонування центрів надання адмінпослуг.
Контроль за виконанням цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Да.
За – 15. Проти – 0. Утрималось – 0. Рішення прийнято.  
Шановні колеги, ми зараз переходимо в "Різне". Тому у кого є, в   членів комітету заяви, оголошення? 
Прошу Олександр Качура.

КАЧУРА О.А. Доброго дня, колеги! Шановний Андрій Андрійович, я знаю, що ви пропрацювали питання. Я на попередньому комітеті звертався до вас з питанням щодо створення робочої групи з розробки нового Житлового кодексу України та ефективності в процесі надання та споживання комунальних послуг. Я хотів би, щоб ви озвучили, яке рішення було прийнято і чи буде створена або доповнена представниками громадськості і народними депутатами робоча група? 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. У нас є робоча група з Мінрегіону тому ми вас довключимо. Є Олександр Літвінов, який у нас веде дане питання, тому прошу долучатися. А також всіх учасників, які ви тоді говорили, що у вас є, прошу надати список, ми їх долучимо до робочої групи, до обговорення. І, будь ласка,  це питання обговорюється…
Прошу, якщо є бажання, можете озвучити список тих хто хоче долучитися до групи. 
Прошу. 

КАЧУРА О.А. Дякую, Андрій Андрійович. Я просив би долучити до цієї робочої групи мене, як народного депутата також голову асоціації Національна українська асоціації житла Гранцеву Діану Іванівна, а також Старцеву Світлану Михайлівну, вона зараз займає посаду заступника директора Департаменту житлової політики та благоустрою Міністерства розвитку громад та територій України. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Олександр Літвінов, прошу. 

ЛІТВІНОВ О.М. Старцева включена до робочої групи, а інших ми долучимо і будемо опрацьовувати дане питання. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. І, Олександр Анатолійович, якщо можна ви письмово до мене дайте ваше звернення  і ми тоді офіційно…

КАЧУРА О.А. Добре. Я сьогодні направлю ще офіційно також звернення. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Все. Дуже вам вдячний.
Шановні колеги, ще запитання, оголошення є? Якщо  немає, оголошую засідання комітету закритим. 
Дякую всім за роботу. 
І меморандум ми зараз якраз після завершення підпишемо, як і обіцяли. 
Дякую всім за роботу, шановні народні депутати.