СТЕНОГРАМА 
засідання Комітету з питань  організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування
30 червня 2021 року
Веде засідання  Голова Комітету КЛОЧКО А.А.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Доброго дня, шановні колеги! У нас зареєстровано зараз 16 народних депутатів. 

_______________. 17.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  17? Прошу зареєструватись. Зараз ще прийдуть. 
Перед початком нашого засідання хочу привітати з перемогою нашої української збірної по футболу, з виходом в одну четверту. Так що рухаємося з вами далі і дякуємо хлопцям за дійсно достойну перемогу і представлення нашої країни на світовій арені. (Оплески)
 Шановні колеги, до складу нашого комітету входить 27 народних депутатів. У відповідності до статті 44 Закону України про комітети засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутні більше половини затвердженого Верховною Радою України складу його членів. 
На засіданні у нас присутні 20 народних депутатів. Засідання комітету є повноважним, ми його розпочинаємо.
Шановні колеги, Пропонується прийняти порядок денний за основу. Прошу підтримати. Олександр Сергійович, давайте ми його за основу  проголосуємо, а потім… Да, за основу прошу поставити голосування. 
За – 21. Проти – 0. Утрималось – 0. Рішення прийнято.  
Шановні колеги, Президентом України внесено проект Закону України про великий Державний Герб України (реєстраційний номер 5712) та визначено його як невідкладний. Є пропозиція включити до порядку денного засідання комітету питання про включення до порядку денного п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання проект Закону України про  великий Державний Герб України (реєстраційний номер 5712) із скороченням строку внесення альтернативних законопроектів. 
Чи є у вас ще пропозиції, шановні колеги? Прошу, Олександр Літвінов. Олександр Корнієнко. 
   
КОРНІЄНКО О.С. Шановні колеги, є пропозиція перенести розгляд першого питання про призначення позачергових виборів Добропільського міського голови на наступний комітет, щоб ми більш ретельно підготували документальну основу, там можуть бути питання по документах. Просто перенесення на наступний комітет.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Не заперечую. 
Олександре, прошу. 

ЛІТВІНОВ О.М. Шановні колеги, я просив би також, сьогодні включений до порядку денного законопроект 4284 про дерадянізацію українського законодавства, у зв'язку з тим, що виникли питання і необхідні погодження з автором законопроекту Стефанчуком Русланом Олексійовичем і з деякими органами виконавчої влади, я просив би також перенести на одне з найближчих засідань наступного комітету.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Дякую.
Пані Лариса Білозір, прошу.

БІЛОЗІР Л.М. Шановні колеги, дозвольте від членів комітету привітати голову сьогодні з успішним захистом сьогодні дисертації на здобуття наукового ступеня доктор філософії у галузі "Публічне управління та адміністрування". Ми вас вітаємо щиро! Це дійсно велике досягнення. (Оплески)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Щиро дякую.
Роман Михайлович, прошу, Лозинський.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, шановні члени комітету, у мене два питання, які не потребують сьогодні голосування. Але в "Різному" хотів би проінформувати комітет про законодавчі акти у сфері пам'яткоохоронних. Тому що у Львові була зустріч, в тому числі за участі представників гуманітарного комітету, і там був присутній. І я хотів би узгодити з комітетом, проінформувати, я думаю, до хвилини часу в "Різному". 
І також хотів би проговорити щодо Закону "Про забезпечення функціонування української мови як державної" в частині іспиту на рівень володіння державною мовою для кандидатів на державну службу. Маю пропозицію, теж в "Різному" прошу озвучити.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, будь ласка.
Прошу, Віталій Безгін.

БЕЗГІН В.Ю. Як вже всі почали говорити, я теж скажу. Дивіться, насправді у нас сьогодні в порядку денному немає законопроекту 5323 щодо засад державної регіональної політики. Я переконаний, і це казав насправді всім, що немає жодних підстав цей	 законопроект сьогодні не було не розглядати. Тим не менше, не був проведений підкомітет, законопроекту немає в порядку денному. Це означає, що де-факто ми самі собі блокуємо реформування Державного фонду регіонального розвитку. 
Я хочу, щоб ми в розділі "Різне" обговорили, що взагалі ми будемо робити з цим питанням в контексті того, що на цій сесії, де законопроект вже не буде проголосований. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Віталію, ми обговоримо в розділі "Різне". Я сподіваюсь, що ми на наступний комітет… Ви бачите,  у нас порядок денний сьогодні достатньо завантажений. На наступний ми знайдемо можливість і розглянемо його комітетом.
Шановні колеги, є ще пропозиції до порядку денного? Якщо немає, тоді пропонується прийняти порядок денний в цілому з урахуванням висловлених пропозицій. Прошу підтримати і проголосувати. 
За – 19. Проти – 0. Утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, ми переходимо з вами до першого питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформування сфери містобудівної діяльності (реєстраційний номер 5655), автори  - Олена Шуляк, Андрій Клочко та інші.
Колеги, ми вчора з вами провели засідання підкомітету, на якому одноголосно прийняли рекомендацію для комітету. Я зараз оголошу рішення підкомітету, а потім надам учасникам, членам комітету та запрошеним слово. 
Отже, підкомітет з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, ліцензування і  страхування в будівництві рекомендує комітету рекомендувати парламенту проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформування сфери містобудівної діяльності (реєстраційний номер 5655) включити до порядку денного п'ятої сесії.
Рекомендувати Верховній Раді України проект за реєстраційним номером 5655 за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. 
Рекомендувати Верховній Раді України, зважаючи на необхідність комплексного техніко-юридичного та редакційного доопрацювання проекту закону і узгодження окремих його положень з іншими положеннями законодавства, врахувати при підготовці законопроекту до другого читання відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України пропозиції, поправки щодо виправлень, уточнень, усунень, помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частини законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду у першому читанні та відповідатимуть предмету правового регулювання законопроекту, зокрема щодо запропонованих проектом окремих понять, термінів, повноважень відповідних суб'єктів щодо реалізації функцій містобудівного контролю та нагляду, здійснення державної  реєстрації прав у сфері містобудівної діяльності тощо. 
Звернутись до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України на пленарному засіданні під час розгляду даного законопроекту про необхідність внесення пропозицій, поправок щодо виправлень, усунення уточнень, помилок та/або інших суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту.
Співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради України визначити народного депутата України голову комітету Андрія Клочка.
Прошу членів комітету, хто бажає виступити?
Олена Олексіївна, ви у нас від авторського колективу.

ШУЛЯК О.О. Я не буду дуже довго говорити. Шановні колеги, це дійсно важливий закон для реформування всієї будівельної сфери.
Справа в тому, що сьогодні в державі проходять такі великі трансформаційні процеси. По-перше, ми всі захоплюємося програмою "Велике будівництво", тому що в нашій країні масштабно розбудовується інфраструктура, починаючи від доріг загальнодержавного значення, закінчуючи дитячими садочками, об'єктами спортивної інфраструктури, іншими об'єктами. І це потребує, звичайно, і нової якості і будівельних матеріалів, і нових підходів, і, саме головне, зрозумілих всім термінів здачі в експлуатацію таких об'єктів.
По-друге, вже майже два роки в Україні працює Міністерство цифрової трансформації. Ми бачимо, як працює державний портал "Дія", ми бачимо, яким шаленим таким темпом переводяться всі послуги адміністративні в електронний вигляд.
І третє, мабуть, найголовніше: зараз завершується реформа децентралізації. Органи місцевого самоврядування отримують і повноваження, і отримують додаткові обов'язки. І якраз оця координація трьох оцих процесів говорить про те, що і реформа містобудування не може не включати аспекти того, що в країні змінюється.
Законопроект, про який ми сьогодні говоримо, зареєстрували і підписали 147 співавторів. Але я хочу сказати, що їх було набагато більше, тому що на базі Міністерства регіонального розвитку, вибачте, Міністерства розвитку громад та територій чотири місяці був наданий майданчик, де представники експертного середовища, професійного середовища працювали над цим законопроектом, а потім декілька  місяців він опрацьовувався в комітеті. 
До законопроекту долучалися і Мінцифра, і Міністерство юстиції, і Офіс простих рішень і результатів, і Офіс ефективного регулювання, TAPAS Фонд Східна Європа, Нотаріальна палата, Будівельна палата, Конфедерація будівельників України, Спілка архітекторів, Громадська ініціатива "Разом проти корупції", Гільдія інженерів-проектувальників, Асоціація міст України. І концепція самого законопроекту   була затверджена на Конгресі місцевих влад.
Я боюся, що я, можливо, когось ще з експертного середовища не перерахувала, у нас були  досить такі складні дискусії. Мені здається, що ми знайшли компроміс майже по всім питанням, і на сьогодні законопроектом передбачені дуже важливі речі. 
По-перше, всі учасники будівельного процесу, вся документація, всі чиновники, всі-всі вихідні дані на проектування - все буде здійснюватись виключно через електронну систему, Єдину електронну державну систему в сфері будівництва. Входити в цю систему можна буде через державний портал "Дія". І вся інформація, яка підписується в цій системі, вона буде  використовуватись з електронними цифровими підписами.
По-друге, для органів місцевого самоврядування ми надаємо беззаперечні, дуже жорсткі  можливості реагувати на самочин, на незаконне будівництво, виконуючи приписи, скажімо так, прямої дії. І вносимо в обов'язок моніторити, здійснювати моніторинг своїх територій на предмет швидкого виявлення незаконних будівництв, будівництв з порушеннями, для того  щоб можна було швидко реагувати і не давати можливості, щоб у нас зростали такі будинки-монстри, які ми бачимо зараз в наших інколи населених пунктах.
Ну і саме головне – це відповідальність, підвищена відповідальність, кримінальна, майнова, адміністративна. Зараз при Комітеті з правоохоронної діяльності працює вже робоча група, яка має на меті додатковий законопроект до основного 5655 напрацювати, і де у кожного учасника будівельного процесу буде закріплена зрозуміла, прозора відповідальність за ті чи інші дії.
Я би хотіла, щоб цей законопроект був підтриманий всіма депутатськими фракціями і групами, тому що це, дійсно, не просто коли ми робимо якийсь косметичний ремонт - це кардинальна зміна всіх процесів у сфері містобудування. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Олена Олексіївна, за представлення позиції.
Ще народні депутати бажають виступити з цього питання, члени комітету? 
Віталій Юрійович Безгін, прошу. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Я, напевно, думаю, було б більш логічно виступити після інших суб'єктів процесу, але, колеги, давайте ключове. 
Чи потрібно реформувати таку структуру, як ДАБІ? Безумовно, потрібно, тому що, я думаю, та шалена корупція, що там існує, вона не сприяє ані розвитку будівельної галузі, ані залученню інвестицій в державу, ані розвитку місцевого самоврядування. 
Я скажу про інше. Всі ми прекрасно знаємо, що, да, є дійсно певні  зауваження в органів місцевого самоврядування до зареєстрованого законопроекту. Але мій посил в тому, що ми не маємо зараз на цьому тлі розпалювати якусь ворожнечу. Тому, власне, я закликаю і асоціації, і представників місцевого самоврядування бути стриманими. Я переконаний, що процес буде прозорим, між першим та другим читанням можна зняти всі суперечливі питання. 
Тому пропозиція ґрунтується на тому, що законопроект треба підтримувати, голосувати перше читання і потім доопрацьовувати всім разом. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Віталій Юрійович.
Олександр Качура, прошу. 

КАЧУРА О.А. Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Насправді, я думаю, що це один з тих законопроектів, який може внести в історію і наш комітет, і профільне міністерство. Тому, я думаю, що треба його підтримувати однозначно. Тому що ДАБІ – це біль насправді підприємництва, забудовників. І це, мені здається, такий як символ корупції зараз взагалі в нашій країні. Тому треба з цим боротися. Я бачу зараз і підтримку комітету. Дякую Олені Шуляк. Я дякую Чернишову, профільному міністру, що він це підтримує насправді. Я бачу зараз з усіх сторін те, що нам це вдасться. Тому прошу підтримати також.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре. 
Ще бажають виступити? Зараз я запрошеним передам слово. У нас ще з запрошених є сьогодні міністр розвитку громад і територій. Олексій Михайлович, скажете два слова? Прошу, до трибуни.

 ЧЕРНИШОВ О.М. Всім доброго дня! Дуже радий бути сьогодні на засіданні комітету. Дякую, що ми його присвячуємо сьогодні такій важливій темі. 
Хочу розпочати з приєднання до привітань Національній збірній України по футболу. Дійсно це велика подія. Сьогодні уряд України провів своє чергове засідання в футболках збірної, підтримуючий цей результат. І, знаєте, як кажуть, що на другий день після перемоги улюбленої національної команди ефективність праці збільшується на 40 відсотків. І я впевнений, що сьогодні ми це з вами підтвердимо рішенням щодо законопроекту 5655. 
Якщо говорити більш серйозно, то в мене, звичайно, є підготовлені тези, але я сюди навіть дивитися не буду, тому що насправді ми пройшли дуже складний шлях. Країна потребує реформ. Ці реформи йдуть, можливо, не так швидко, як всім хотілося. У нас є насправді можливість зробити історичну реформу, яка подолає корупцію в такій сфері, яка роками жила в режимі тотальної "чорної" корупції. 
Ми пройшли шлях насправді, змінюючи концепцію. Ми пройшли шлях, перезавантажуючи основні параметри цієї концепції. І наприкінці минулого року, як в своєму виступі сказала Олена Олексіївна, на платформі Мінрегіону нам вдалося зібрати всіх учасників процесу. 
Я дуже вдячний позиції і керівництву комітету, і членам комітету. Долучились і Асоціація міст України, органи місцевого самоврядування, інші народні депутати, Офіс простих рішень та результатів, Конфедерація будівельників України і багато інших суб'єктів цього процесу. Насправді нам потрібно проголосувати цей законопроект - і нарешті реалізувати цю реформу, яку суспільство потребує.
Що стосується основних параметрів і змін цієї реформи, пані Шуляк дуже чітко їх окреслила. Я не буду їх повторювати. Всі ми розуміємо, що ми хочемо прозорості, ми робимо велику діджиталізацію. Система вже працює, Дія вже працює, туди завантажуються документи. Але будь-яка реформа неможливо без нового закону.
Тому з нашого боку все підготовлено, все синхронізовано. Я дуже, ще раз, вдячний комітету за роботу. І будемо сподіватися, що завтра в першому читанні цей законопроект набере відповідну кількість голосів. Я в цьому впевнений.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олексій Михайлович, за представлену позицію.
Запрошені, прошу, хтось… Будь ласка, представляйтесь. Технічна служба, там працює мікрофон? До чергового мікрофона, будь ласка, пересядьте. Мікрофон, будь ласка, включіть.

ШАПОВАЛОВ Є.О. Доброго дня, пане голово, шановні народні депутати. Євгеній Шаповалов, Асоціація міст України. Все-таки після аналізу  пропозицій наших членів у нас створена робоча група рішенням правління щодо реформи містобудування. Ми в даній редакції законопроект 5655 не можемо підтримати. Те, що є там запитання, залишаються запитання в органів місцевого самоврядування щодо їхніх повноважень, щодо ролі нотаріусів, щодо способу здійснення містобудівного контролю, пропозиції ми свої надіслали. 
Дана редакція, напевно, нас не влаштовує до кінця так, як би хотілося. Сподіваюсь, що ми все-таки вийдемо на ті речі, на ті компроміси, які необхідні для того, щоб реально провести цю реформу. Тому пропозиції, зауваження.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Євгене. Але коли ми з вами спілкуємося, у нас точно завжди є конструктивна позиція. Ви зараз навіть позицію представляєте невпевнено, тому я впевнений, що вам треба декілька разів ще зібратися, проговорити і в першому читанні підтримати даний законопроект, і приходити з позитивною позицією для представлення і підтримки як комітету, так міністерства, так і Асоціації міст України. Дякую вам за вашу позицію. Прошу зайняти місце.
Шановні колеги, є ще бажаючі виступити з даного питання? Якщо ні, тоді ми з вами завершили обговорення даного питання.
Тому ставлю на голосування озвучену мною пропозицію, пропозицію підкомітету. Прошу підтримати і проголосувати, шановні колеги. Прошу поставити голосування.
У Ганни Бондар не працює система, її голос рахуємо як "за". Зараз додамо до загального.
За – 21, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Дякую, шановні колеги. Ганна Вячеславівна, ваш голос зараховано. Дякую.
Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Постанови про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло. Це Постанова 5251, автор - народний депутат України Галина Миколаївна Третьякова. 
Галина Миколаївна, прошу. Ви будете доповідати чи…

ТРЕТЬЯКОВА Г.М. Дякую, шановний головуючий. Дякую шановні народні депутати члени комітету, а також всі запрошені, які сьогодні є в цій залі. 
Ми всі знаємо, що Конституція України гарантує, що громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою або безоплатно, або на умовах доступну для них плату відповідно до закону.
 Відповідно для того, щоб вирішити цю проблему, яка багато років в Україні не вирішувалась, потрібно спочатку створити облік і нарешті зробити одну чергу людей, і зрозуміти, скільки у нас громадян потребує отримання такого житла на підставі прав, які є в них в Конституції. Доки нема  єдиного обліку, неможливо створити стратегію подолання цієї проблеми. І відповідно та система, застаріла система збору інформації, яка сьогодні є, вона є точковою, несистемною, але, що основне, вона не верифікувалася. Про це, до речі, свідчать і ті аудити, які проводила Рахункова палата України, зокрема щодо черги учасників бойових дій. Я думаю, всі народні депутати могли і мали можливість отримати звіт Рахункової палати і подивитися,  наскільки у нас не верифікована ця черга. 
Вважаю, що ми створили і Міністерство цифрової, яке, власне, і має, і є головним органом в сфері центральних органів виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізацію політики щодо створення єдиних інформаційних систем. Тому для того, щоб зібрати в одну чергу чи в одну єдину базу всіх, хто потребує захисту від держави з точки зору отримання житла у користування або за доступну ціну, для того потрібно використати Міністерство цифрової політики, яке сьогодні потужно може створювати інформаційні системи. 
Вдячна Міністерству цифрової трансформації за пропозиції до зміни до постанови. Прошу всіх народних депутатів підтримати цю постанову. Ще раз, наприкінці нагадаю, що для того, щоб вирішити проблему, потрібно створити облік і обрахувати, скільки ресурсу потрібно і як швидко ми зможемо з нею справитися. 
Ну, і наостанок нагадаю, що ми створили Українську фінансову житлову компанію, яка зараз приєднує установу іпотечну, державну іпотечну установу, і відповідно там будуть створені нові інструменти. І ця система теж буде тим, хто отримує кеш в тому числі, для того щоб отримувати або кредити, або можливість отримувати житло в лізинг. І тому це буде доповнювати ті потужні програми ліквідації житлових черг, які пропонується обліковувати цією постановою.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Галина Миколаївна. 
Незважаючи там на деякі зауваження від Міністерства розвитку громад та територій, Міністерства фінансів, які у нас там були зауваження, але я вважаю, що це нагальна потреба, яку ми з вами вже обговорювали неодноразово. Я впевнений, що вона зараз наразі, і треба цю проблематику, щоб її вирішити, треба систематизувати. Дякую за вашу ініціативу. 
Надаю слово голові підкомітету Літвінову Олександру Миколайовичу. Прошу сповістити про рішення підкомітету. 

ЛІТВІНОВ О.М. Дякую, Андрій Андрійович. 
Я хотів би додати, що Міністерство розвитку громад та територій України та Міністерство соціальної політики України своїми листами проінформували саме про підтримку даної Постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло. 
Да, дійсно, Міністерство фінансів України в своєму листі відмітило, що здійснення верифікації отриманої інформації з відповідними державними реєстрами потребуватиме додаткових коштів. Крім того, розроблення законопроектів та нормативно-правових актів для забезпечення реалізації права громадян на житло, розробка єдиного аналітичного формату, який дозволить оперативно і якісно проаналізувати зібрану інформацію та проводити її моніторинг, також призведуть до додаткових витрат, потребу яких визначити на сьогодні немає можливості. 
Але сьогодні підкомітет з питань житлової політики, житлового господарства на своєму засіданні прийняв рішення запропонувати комітету рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини першої статті 23 Регламенту Верховної Ради України включити до порядку денного п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання проект Постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло. Рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини третьої статті 138 Регламенту Верховної Ради України прийняти проект Постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло в цілому. 
У разі прийняття проекту Постанови за реєстраційним номером 5251 в цілому Верховній Раді України пропонується доручити Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування при підготовці тексту прийнятої постанови для підпису Головою Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України її техніко-юридичне доопрацювання. 
Співдоповідачем від комітету при розгляді даного питання на пленарному засіданні Верховної Ради визначити народного депутата України, голову підкомітету з питань житлової політики Літвінова Олександра.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре. 
Чи бажають ще члени комітету виступити з даного питання? Можливо, запрошені бажають виступити? 
Прошу, хвилина. Будь ласка, представляйтесь. 

НЕДИБА О.О. Міністерство у справах ветеранів, Недиба Олена Олександрівна. Позиція міністерства - підтримати проект постанови. Пропозиції були відсутні. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за підтримку. 
Ще бажають виступити запрошені? 
Колеги, ми з вами завершили обговорення даного питання. Тоді є пропозиція підтримати озвучену вище пропозицію Олександра Літвінова за дану Постанову 5251.
 Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування. Чи у всіх спрацювала система, шановні колеги? 
За – 21. Проти – 0. Утримались – 1. Рішення прийнято.

ТРЕТЬЯКОВА Г.М. Дякую, шановні народні депутати. Комітет, підкомітет і цовки, які надали пропозиції, дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Галина Миколаївна. 
Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про корінні народи України (реєстраційний номер 5506), автор - Президент України Володимир Зеленський. 
Колеги, звертаю вашу увагу, що наш комітет щодо цього проекту не є головним. Головним є Комітет з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганський областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних менших і міжнаціональних відносин. 
Прошу представника Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України представити даний проект. До трибуни прошу чи будете з місця?

_______________. З місця.

ГОЛОВУЮЧИЙ. З місця. Тоді регламент до 3 хвилин. Прошу.

_______________. Шановний пане голово, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується по-справжньому історичний документ. Поняття "корінний народ" було закріплено Конституцією України рівно 25 років тому, але досі на законодавчому рівні не було закріплено права корінних народів і гарантій їх реалізації. 
В основі законопроекту, який внесений Президентом України як невідкладний, є напрацювання кількох інституцій, в тому числі і Міністерства реінтеграції, Представництва Президента України в Автономній Республіці Крим, а також експертів та неурядових організацій. Документ повністю відповідає принципам Декларації ООН про права корінних народів. Фактично він є консенсусним, тому багато комітетів пропонували підтримати його одразу за основу і в цілому.
Законопроектом, зокрема, пропонується визначити поняття корінного народу. Встановити, що корінними народами України, які сформувались на території Кримського півострову, є кримські татари, караїми та кримчаки. Визначити перелік основоположних, культурних, освітніх, мовних та інформаційних прав корінних народів, визначити правовий статус представницьких органів корінних народів та принципи їх підтримки з боку держави і забезпечити на це ресурси. Це є фундамент, він дасть можливість сконцентруватися на конкретних заходах, які гарантують збереження самобутності, унікальної культури, забезпечать сталий розвиток корінних народів.
Шановні народні депутати, коли ви будете ухвалювати рішення, я прошу вас врахувати, що цей закон є по-справжньому доленосним для людей, більшість з яких зараз знаходиться під тиском окупантів. Немає в світі іншої держави, яка може боротися за них. Немає іншої влади, яка здатна забезпечити продовження їхньої історії та подальшого розвитку. Ми можемо дати сигнал, який поверне надію багатьом, а в підсумку сприятиме поверненню Криму. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу підтримку і представлення даного...
Чи є запитання до доповідача, шановні колеги? Запитань немає. 
Надаю слово голові підкомітету Безгіну  Віталію Юрійовичу та прошу сповістити рішення підкомітету щодо даного питання, Віталій Юрійович.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. Я дозволю собі трошки більше говорити по законопроекту, все ж таки кримська тема трохи рідна. 
Важко не погодитися з доповідачем з профільного міністерства щодо історичності цього законопроекту, на моє переконання, було б правильно для держави, якби він взагалі  в нас був проголосований не десятиріччя, а то краще  кілька десятиріч назад, але маємо, що маємо.
Але давайте безпосередньо по суті. Чи треба врегулювати на рівні закону питання корінних народів, і зокрема дати йому визначення, і зокрема віднести до нього кримських татарів, караїмів та кримчаків? Безумовно так. Чи потрібно надавати їм додаткові важелі у вигляді і фінансування як з державного бюджету, так і, власне, донорських програм? Так само, безумовно так. Чи варто  концептуально захищати права корінних народів? Я думаю, якби  це було  здійснено безпосередньо ще до 2014 року, якби в нас національна політика в цьому контексті працювала, можливо, ми мали б менше передумов для тих подій, що сталися в 2014 році, я маю на увазі окупацію Автономної Республіки Крим. Тому, безумовно, законопроект правильний і ця ініціатива, власне, заслуговує на підтримку.     
Тепер щодо розгляду, власне, сьогодні на засіданні підкомітету. Попри те, що концептуально ми всі його підтримуємо, в нас є кілька зауважень. Я зараз просто озвучу і, можливо, почую реакцію міністерства, і потім скажу про висновок.
Які зауваження є, а вони  здебільшого носять техніко-юридичний характер, але тим не менше. Перше. Я зупинюся на ключовому, якраз доповідач це казав насправді під час своєї промови. Колеги, ну, давайте відверто, Конституція України не містить терміну "півострів Крим" - там міститься "Автономна Республіка Крим". Це здається дрібничкою, але прикро, якщо через такі дрібнички нас очікують певні оскарження.
Друга історія, коли ми кажемо про власне природні ресурси. Так само тут є певні ризики, що це можна тлумачити  як неконституційну норму. Що стосується статті, яка стосується формування спроможності територіальних громад, що по суті взагалі лягає в канву діяльності нашого комітету, і взагалі не зрозуміло, що тут  хотіли автори законопроекту сказати. 
Тому, власне, пропоную наступну модель. Підкомітет на своєму засіданні розглянув даний законопроект і ухвалив рішення рекомендувати профільному комітету рекомендувати його за основу.  Я би пропонував, щоб це було перше, власне, з перших наших голосувань. Але, враховуючи чутливість і важливість законопроекту, і готовність нашу, зокрема, і інших комітетів йти назустріч, ми так само спрямували на пана Дмитра Лубінця, очільника головного комітету в цьому питанні, лист з зауваженнями. І ми готові, якщо Комітет реінтеграції буде вносити за основу і в цілому, щоб комітет техніко-юридичні зауваження озвучив, безпосередньо голова комітету. І в такій редакції його голосувати, щоб нівелювати потенційні ризики з подальшим оскарженням даного законопроекту. 
Тому, ще раз, пропозиція підкомітету - за основу, але я готовий агітувати членів комітету, щоб ми рекомендували і в цілому з техніко-юридичним доопрацюванням. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Віталій Юрійович, як завжди, ґрунтовна відповідь, і дякую за рішення підкомітету. 
Дмитро Микиша, прошу, вам слово. 

МИКИША Д.С. Дякую. 
Тут я повністю погоджуюсь з Віталієм Юрійовичем. Ми сьогодні ґрунтовно на підкомітеті обговорили якраз цей законопроект. І ті зауваження, які вже озвучив Віталій Юрійович, я з ними повністю погоджуюсь. Є ще дещо незрозумілі пункти щодо спроможності, не просто вони там, можливо, трохи некоректні, нам взагалі незрозумілий цей пункт, тому ми будемо рекомендувати їм якось або пояснити, або переглянути, або взагалі, можливо, виключити.
Мені особливо там також не зрозуміло про те, що корінні народи мають власну національну символіку. Для мене трохи вже тоді… Ми про корінний народ, чи про якусь окрему націю?
Тобто якісь є дрібнички, які, можливо, і дуже важливі в канві прийняття цілого законопроекту, але переконаний, що якщо ми приймаємо рішення про прийняття за основу та в цілому з цими зауваженнями, які будуть під стенограму озвучені і будуть виправлені в завершальному, підсумковому варіанті цього законопроекті, я переконаний, що ми його приймемо. 
Доцільність цього закону надважлива, і погоджуюсь знову з паном Віталієм, що він був необхідний ще в 2013 році, і навіть раніше, але він актуальний і досі. Бо, крім Криму, Донбасу, у нас є  дуже багато ще корінних народів і на Західній Україні, де якраз також можливі, на жаль, якісь рухи, скажімо так, у зворотньому напрямку від України. Тому, попереджаючи це, думаючи в першу чергу також про корінні народи нашої рідної України, цей закон надважливий, переконаний, що в залі він отримає підтримку.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Роман Михайлович Лозинський, прошу.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Найперше цей законопроект - він є частиною законопроектів в межах "Кримської платформи". В нас буде ряд інших важливих ініціатив.
Я не зовсім можу зрозуміти, чому так склалося історично, що тільки зараз ми його розглядаємо і чому впродовж довгих років незалежності така ініціатива не була внесена і не була підтримана. І це прекрасно, що зараз ми знаходимо консенсус, всупереч там якихось певних технічних застережень є підтримка. Я, абсолютно погоджуючись з рішенням підкомітету, теж пропоную його затвердити, пропонувати в цілому, звісно, що з пропозиціями техніко-юридичними.
Ми повинні розуміти, що це шлях, який треба зацементувати, шлях визнання і підтримки кримськотатарської нації, в тому числі через таку ініціативу.
І вже агресор з півночі прокоментував цей законопроект, і він його порівняв зі зброєю масового враження. Тому я думаю, це дуже хороший знак, що ми таку зброю масового ураження проти агресора разом з вами підтримуємо. І, я переконаний, в парламенті в найближчий час і цей законопроект, і "Кримську платформу" підтримаємо.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Роман Михайлович.
Шановні колеги, бажають ще члени комітету виступити з даного питання? Можливо, запрошені? Не бачу в нас.
Тому, шановні колеги, є пропозиція: перше – рішення підкомітету у нас було – за основу, а потім є у нас пропозиція Віталія Юрійовича – в цілому. Тому перше: є пропозиція вважати за доцільне запропонувати Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин, визначеного головним з підготовки і опрацювання проекту Закону України про корінні народи України (реєстраційний номер 5506), рекомендувати Верховній Раді України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти даний законопроект за основу.
Надіслати цей висновок до Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій і Луганській областях та Автономної Республіці Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин. 
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати дане рішення. Це перше, за основу. 
За – 19, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, є пропозиція Віталія Юрійовича Безгіна, аналогічне рішення, але прийняти вже в цілому. Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 18, проти – 0, утримались – 3. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання денного. Про включення до порядку денного п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання проект Закону України про великий Державний Герб України (реєстраційний номер 5712) із скороченням строку внесення альтернативних законопроектів. 
Надаю слово голові підкомітету Корнієнко Олександру Сергійовичу та прошу сповістити рішення підкомітету щодо даного питання. 

КОРНІЄНКО О.С. Шановні колеги, дійсно, у нас є процедура певна, і ми хотіли би… Ну, є, знаєте, в Верховній Раді різноголосся таке, чи треба робити це, чи ні. Але ми в комітеті вважаємо, що треба краще, щоб було рішення комітету, це буде повністю у відповідності до Регламенту Верховної Ради. 
Тому за дорученням Голови Верховної Ради наш комітет… А, ну, це висновок комітету, да. Наш підкомітет за дорученням голови комітету розглянув це питання, і ми винесли рішення, відповідно до 93 статті Регламенту рекомендувати Верховній Раді включити до порядку денного п'ятої сесії Верховної Ради України дев'ятого скликання проект Закону України про великий Державний Герб України (за реєстраційним номером 5712), внесений Президентом України та визначений ним як невідкладний. Відповідно до статті 101 Регламенту Верховної Ради України скоротити наполовину строк внесення альтернативних законопроектів. 
Це висновок підкомітету. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Направити даний висновок Голові Верховної Ради України Дмитру Разумкову. Дякую. 
Шановні колеги, я думаю… Ще бажають виступити з даного питання члени комітету? Можливо, запрошені? Якщо у нас  немає…
Роман Михайлович, прошу, вам слово. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Шановні колеги, я думаю, що варто утриматись від дуже гучних політичних дискусій. Ми бачили, що тема в будь-якому разі буде резонансна, і є чітка позиція "Слуги народу". Ми цю позицію бачили і розуміємо, і розуміємо те, що аргументи є спільні. Ви говорите про те, що це є частиною Конституції. Ви говорите про те, що кращий дизайн. Я би не входив точно зараз в дискусію про дизайн і про інші питання, а, на превеликий жаль, в найкращий для історії України момент, коли можна було прийняти і Закон про референдум в роках 2005-му, 2007-му, 2008-му, і в тих же ж роках на референдумі змінити цю норму Конституції, прибравши Великий Герб, цей час було, на превеликий жаль, упущено. 
Я переконаний, що голосів за зміни до Конституції, 300 голосів, ми не зберемо в залі. Тому що все-таки треба пам'ятати і розуміти - я хочу просто цей аргумент аби почули колеги, ті, хто зараз користується аргументами, що це вже є частиною Конституції, - все-таки давайте будемо відверті, великі герби – це є швидше ознака і федеративних держав, і є ознакою такого імперського минулого. Це факт. 
На превеликий жаль, у нас впродовж 30 років незалежності не було змінено це в Конституції. Це не є в жодному разі відповідальністю теперішньої влади, яка це намагається це реалізувати. Але я переконаний, що нам треба буде перейти до дискусій після того, як у Верховній Раді ми не зберемо достатньо голосів за зміни до Конституції в цій частини, перейти до дискусії, аби вилучити, точніше, про затвердження герба нам треба буде перейти в дискусію, щоб все-таки спільними зусиллями вилучити з Конституції, залишити єдиний Державний Герб – тризуб, наш український історичний символ, який дуже часто, як і Закон про корінні народи, викликає таке полум'я у наших північних сусідів. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Роман Михайлович. 
Зараз у нас буде достатня така дискусія. Але єдине, що хочу сказати, що 28 років в нашій країні це питання було відкрите і ніхто його не намагався навіть вирішити. Тому я дуже попрошу зараз… Я надам зараз слово… 

_______________. (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Намагались. Я впевнений, що треба політичні забарвлення зняти і підтримати даний законопроект. 
Віталій Безгін. Потім Олександр Корнієнко, Лариса Білозір.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Я не думаю насправді, що у нас буде палка дискусія. Мені здається, вона конструктивна, і Роман теж конструктивні абсолютно речі казав. Дивіться, колеги, у мене кілька аспектів з цього приводу. 
Перше - просто голосування в 300 голосів. Просто так ми це не змінимо, тому що все ж таки це ще і передбачає всеукраїнський референдум. Перший розділ ще ускладнює цю проблему.
По-друге, об'єктивно, це подобається нам чи не подобається, скажу відверто, мені особисто не подобається, що така норма міститься в Основному Законі. Тому що ті, хто вивчав історію питання, розуміють, що це компроміс з тодішніми комуністами, але це не може буди підставою для того, щоб норму Конституції не виконувати. Тому давайте…
І, по-третє, те, що, власне, хоч і зміни до Конституції потребують 300 голосів, дане голосування в підсумку теж потребуватиме 300 голосів в парламенті. Це теж на це важливо зважати. То компроміс потрібен, вкрай важливий. 
Тому, я думаю, що дійсно включати в порядок денний сесії потрібно, а далі просто на майданчику комітету вирішувати. Я думаю, Олександр Сергійович посприяє, яким шляхом ми йдемо: в одне, два читання. Бо дійсно є різні  підходи, зокрема різні підходи до питання гербів, вони застосовувалися і до нас ще, в 2009 році, коли вносився подібний проект. Я думаю, що зможемо знайти збалансоване рішення. 
Більше того, на превеликий жаль, для нас як для українців треба зважити, що у нас, в принципі, з державними символами на рівні держави, законодавчого захисту взагалі є прогалина. Бо на рівні закону, крім Державного Гімну, у нас, в принципі, нічого не захищено: ані малий Герб – тризуб, про який багато хто любить спекулювати, ані навіть Державний Прапор. 
Тому, колеги, давайте включати в порядок денний і дійсно конструктивно дискутувати, як це відбувається зараз.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Олександр Сергійович Корнієнко, прошу, вам слово.

КОРНІЄНКО О.С. Я хотів би  просто сказати знаєте що, що оце, коли ми включаємо в порядок денний, то це мене завжди турбує, що ми одне і те саме говоримо три рази потім: один раз на комітеті, другий раз на комітеті, ще в залі третій раз. Зрозуміло, що тема Великого Герба, вона така дуже ласа, позмагатися в патріотизмі, хто там кращий патріот, хто краще себе в цій ніші знаходить. Але це просто внесення в порядок денний сесії, а потім буде ще у нас комітет. Давайте запросимо геральдистів на комітет, щоб вони розказали, можна знайти авторів цього ескізу 2009 року. Це конкурс, здається. Якщо, дай боже, у них там все гарно зі здоров'ям, то послухаємо їх, чому саме так, що там корона робить і так далі. Це щодо самого малюнку. 
Я думаю, що на комітеті можна цю дискусію фахово зробити, коли у нас буде наступний комітет …

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Олександр Сергійович, зараз ми включимо сесію, а потім, якщо буде потрібно, я точно впевнений, що комітет готовий долучитися і заслухати всіх фахівців з цього питання, для того щоб точно знайти 300 голосів в залі. 

КОРНІЄНКО О.С. Я просто до того, щоб ми зараз, може, так не сильно розгортали це обговорення, воно ж буде таке,  постійно буде. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Це зміна до Конституції, Лариса Миколаївна.
Лариса Миколаївна, вам слово, прошу. 

БІЛОЗІР Л.М. Шановні колеги, дивіться, я входила в групу робочу при Голові Верховної Ради і ми мали величезні дискусії. Але я  погоджуюсь з колегою про те, що насправді тут не питання смаку: комусь подобається, комусь не подобається. Я вам скидала в групу комітету саме герби Сербії, Італії, є певні правила геральдики. Якщо ми будемо це політизувати і слухати великих фахівців з геральдики і експертів, то я хочу до них звернутися і пояснити, що цей президентський законопроект прописаний так, щоб мінімізувати саме використання великого герба, він буде тільки на штандарті Президента, на печатках. І для того, щоб ця полеміка щодо малого герба, ми не можемо його використовувати і зробити його великим без того, щоб внести зміни до Конституції, плюс без того, щоб провести референдум, а це, на хвилиночку, два мільярди гривень як мінімум, тому я пропоную колегам не політизувати. Ніколи ми не зійдемося на тому, чи подобається нам цей герб, чи ні. Він вже використовується, він вже, ви бачили, на штандарті є у Президента.
Тому, мені здається, тут питання, є унікальна історична можливість прийняти цей нарешті закон, мінімізувати використання цього великого герба і перейти до того, щоб використовувався знову малий. Тому мені здається, що тут  треба оцих, кому подобається, не подобається, ці дискусії взагалі не враховувати. Є правила геральдики, і тут вони дотримані. 
Тому, мені здається, тут не проблема прийняти цей законопроект. І прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Лариса Миколаївна, дякую за вашу конструктивну відповідь. 
Шановні колеги, ще бажаючі? Олександр Качура, прошу. 

КАЧУРА О.А. Знаєте, друзі, мені здається, що ми тут святкували нещодавно 25-річчя Конституції України. У нас дійсно передбачено, що є малий і великий герб. Тому я думаю, що Президент взяв на себе відповідальність і почав цю дискусію. 
Я думаю, що цей законопроект - це якраз початок дискусії. Дійсно, що будуть нам якось намагатися політизувати окремі політичні сили. Я думаю, що ми до цього всі готові. Ми розуміємо, що у нас немає зараз, мабуть, інших питань, щоб тільки претензії до того ескізу, який вніс Президент України, висловлювати. 
Але, наприклад, в законопроекті передбачено, що також буде великий Державний Герб розміщуватись на фасадах будівлі Верховної Ради, державних органів, в залі Верховної Ради. Тобто, я думаю, що це ще потребує дискусії. Тому що у нас, дійсно, за цих 25 років якась традиція склалася, тому що малий герб використовується. Я думаю, що нам треба подумати, як все-таки зберегти в житі традиції, які є, але при цьому отримати великий Державний Герб. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре. 
Я думаю, що порядок використання даного великого герба чітко прописано в даному законопроекті. Там точно немає, що він повинен бути на Верховній Раді чи десь ще. Дякую, пан Олександр. 
Ми завершуємо з вами дану дискусію.

 КАЧУРА О.А. Андрій Андрійович, я просто уточню. Тому що в законі в статті 2 написано чітко, дивіться: великий Державний Герб України обов'язково відтворюється на фасаді будівлі резиденції Президента України, фасадах будівель Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Конституційного Суду  України, Верховного Суду. 
Це чітко написано в статті 2 запропонованого законопроекту. Для уточнення, для довідки.
Дякую.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Олександр Сергійович. Дмитро Микиша, він давно тримає. 

 КОРНІЄНКО О.С. Ну, точно для довідки, пане Олександр Анатолійович, він може там не обов'язково на барельєфі бути розміщений, він може бути на окремій табличці бути розміщений, як зараз над Адміністрацією, є там зверху малий герб. Немає ж на Офісі Президента…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександр Сергійович.

КОРНІЄНКО О.С. Я ж про це і кажу. Ми зараз підемо в дискусію.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ми в дискусію не входимо. Ми зараз говоримо про включення в порядок денний, шановні колеги.
Дмитро Микиша, прошу. Якщо можна, коротенько. 

МИКИША Д.С. Да, я дуже коротко. Дивіться, дискусія розпочалася не зараз, а йде вже досить довго і давно. Давайте ми вже її завершимо прийняттям відповідного законопроекту. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Дмитро. 
Шановні колеги, ми з вами завершили обговорення даного питання. Є пропозиція рекомендувати парламенту включити до порядку денного п'ятої сесії Верховної Ради України  дев'ятого скликання проект Закону про великий Державний Герб України (реєстраційний номер 5712), внесений Президентом України  та визначений ним як невідкладний, та відповідно до статті 101 Регламенту Верховної Ради України скоротити  наполовину строк внесення альтернативних законопроектів. Направити даний висновок Голові Верховної Ради України Дмитру Разумкову. 
Шановні колеги, до нас долучився ще Олег Андрійович Дунда, тому прошу зареєструватися і зараз якраз до голосування перейти. 
Прошу підтримати і проголосувати. 
Олег Андрійович, ви зареєструвались? Дякую. 
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Чи у всіх спрацювала система, шановні колеги?
За – 17. Проти – 0. Утрималось – 6. Рішення прийнято.  
Переходимо до наступного питання порядку денного. Дякую, шановні колеги. Про Рекомендації круглого столу комітету "Сучасний стан та  проблеми благоустрою в населених пунктах. Законодавче регулювання благоустрою в об’єднаних територіальних громадах", який відбувся 8 квітня 21-го року. 
Надаю слово голові підкомітету Бондар  Ганні Вячеславівні. Прошу сповістити рішення підкомітету. Ганна Вячеславівна, прошу. 

БОНДАР Г.В. Доброго дня, шановні колеги. У нас 8 квітня 2021 року в комітеті відбувся круглий стіл на тему: "Законодавче регулювання благоустрою в об’єднаних територіальних громадах". В цьому заході взяли участь і народні депутати України, і депутати місцевих рад, представники Мінрегіону, Державної екологічної  інспекції, КМДА, Львівської міської ради, Асоціації ландшафтних архітекторів України, Всеукраїнська асоціація органів місцевого самоврядування, Асоціація міст України, навіть посольство Королівства Нідерландів, комунальних підприємств, а також провідні архітектори і науковці. 
Круглий стіл був дуже цікавий, і учасники заходу відмітили необхідність вдосконалення процедур  та механізмів щодо вирішення питання у сфері благоустрою територіальних громад з врахуванням кращих європейських практик, зокрема з врахуванням інтегрованого розвитку територій та із залученням думки громадськості. Всі ми знаємо, що дуже часто, коли комунальні служби або державні органи втручаються в благоустрій, який знаходиться на території громади, і не попереджають громаду, то виникають іноді навіть протестні настрої. 
Особливу увагу приділено обговоренню питань щодо охорони і збереження зелених насаджень, визначення відновної вартості за видалення зелених насаджень, здійснення контролю у сфері благоустрою. Також було вказано на проблематику формування земельних ділянок під парки, сквери, тощо, зокрема включення земель водного фонду у разі наявності водних об'єктів на територіях парків. Теж з цим є серйозна проблема. Якщо на території парку є озеро, або струмок, або річка, то практично виділити землю під парк неможливо, ну і відповідно неможливо в законний спосіб зробити благоустрій. А також визначення спрощеної процедури встановлення меж земель рекреаційного призначення і розташованих на них об'єктів благоустрою. 
За пропозиціями учасників заходу в підкомітеті з питань містобудування, благоустрою та земельних відносин у межах територій забудови було підготовлено проект рекомендацій круглого столу і проект рішення комітету відповідно. 
Запропонованим проектом рекомендацій круглого столу і проектом рішення комітету передбачається схвалення певних заходів для комітету, відповідних органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування. 
На спільному засіданні підкомітетів з питань містобудування, благоустрою та земельних відносин у межах територій забудови із питань будівництва та проектування прийнято рішення запропонувати комітету.
Перше. Схвалити рекомендації круглого столу комітету на тему "Сучасний стан та проблеми благоустрою в населених пунктах. Законодавче регулювання благоустрою в об’єднаних територіальних громадах", доповнивши їх у пункті 3 заходом для Мінрегіону такого змісту: "Розглянути питання щодо узгодження положень законів України про благоустрій населених пунктів і про регулювання містобудівної діяльності". 
Друге. Утворити робочу групу для розробки законопроекту щодо вдосконалення сфери благоустрою населених пунктів в межах територіальних громад. Призначити співголовами робочої групи голову підкомітету з питань містобудування, благоустрою та земельних відносин у межах територій забудови Ганну Бондар і голову комітету Андрія Клочка. Доручити співголовам робочої групи сформувати її персональний склад, надавши право у разі необхідності вносити зміни до її складу. 
І третє. Надіслати рекомендації Кабінету Міністрів України, Міністерству розвитку громад та територій, Міністерству юстиції і асоціаціям органів місцевого самоврядування. 
В цілому захід був дуже корисний. І я хочу запросити членів комітету до участі в робочій групі з напрацювання законопроектів по покращенню ситуації з благоустроєм в наших містах і територіальних громадах. 
Дякую за увагу.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Шановні колеги, прошу підтримати дане рішення та проголосувати. Але єдине, що у нас зараз відлучився Дмитро Валерійович Ісаєнко, тому за секретаря Аліна Леонідівна.
Аліна Леонідівна, ви не заперечуєте?  Прошу надалі на даному засіданні комітету за секретаря обрати Загоруйко Аліну Леонідівну. Прошу підтримати це рішення, а потім проголосуємо за основне.
Прошу підтримати і проголосувати, шановні колеги. Прошу поставити на голосування. Ми ставимо за те, що Аліна Леонідівна Загоруйко - секретар   до кінця цього засідання. 
За – 15. Рішення прийнято.  
Шановні колеги, тепер ми з вами проголосуємо за дану пропозицію, озвучену Ганною Вячеславівною Бондар: про Рекомендації круглого столу  "Сучасний стан та проблеми благоустрою в населених пунктах. Законодавче регулювання благоустрою в об’єднаних територіальних громадах".
Прошу підтримати і проголосувати. І контроль за виконанням даного цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати і проголосувати. Пане Іванов, у вас спрацювала система? Ні?

ІВАНОВ В.І. За.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  За – 16. Проти – 0. Утрималось – 0. Рішення прийнято.  
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного: про Рекомендації круглого столу комітету "Обговорення проблемних питань просторового планування та містобудівної документації, проектування та будівництва об’єктів соціальної сфери та інженерного забезпечення, методів ефективного законодавчого регулювання нового будівництва в зонах охорони пам’яток, буферних зонах об’єктів всесвітньої спадщини, історичних ареалах населених місць", який відбувся 19 квітня 2021 року. 
Надаю слово голові підкомітету Ганні Вячеславівні Бондар. Прошу, вам слово, сповістіть рішення підкомітету. 

БОНДАР Г.В. Дуже дякую. Дійсно, у нас 19 квітня відбувся круглий стіл, точніше, така перша частина круглого столу, яка була присвячена більше міському плануванню. Питання проектування та будівництва об'єктів соціальної сфери, інженерного забезпечення і законодавче регулювання нового будівництва в зонах охорони пам'яток ми плануємо провести другою частиною. 
По круглому столу з обговорення проблемних питань просторового планування і містобудівної документації. Значить, у нас також був дуже хороший такий круг людей, які були долучені до цього круглого столу. В заході взяли участь народні депутати України, представники Мінрегіону, органів місцевого самоврядування та їх провідних асоціацій, науково-дослідних і проектних інституцій з питань містобудування, охорони культурної спадщини, землевпорядкування, природокористування, геодезії та картографії, а також навчальних закладів, професійних асоціацій і громадського середовища. 
В ході круглого столу було відзначено, що для продовження розвитку місцевого самоврядування і децентралізації влади в Україні необхідним є постійний законодавчий супровід реформи, в тому числі у сфері міського планування. Учасники заходу констатували, що в даній сфері існує низка проблемних питань, що потребують законодавчого врегулювання. 
За пропозиціями учасників заходу підкомітетом з питань містобудування, благоустрою та земельних відносин у межах територій забудови і з питань будівництва та проектування спільно напрацьовано проект рекомендацій круглого столу та проект рішення комітету з даного питання. Запропонованим проектом рекомендацій круглого столу та проектом рішення комітету передбачається схвалення певних заходів для комітету, Кабінету Міністрів України, Мінрегіону, Міністерства культури та інформаційної політики України, Державної служби України з питань геодезії і картографії та кадастру, а також органів місцевого самоврядування. 
На спільному засіданні підкомітетів з питань містобудування, благоустрою та земельних відносин у межах територій забудови і з питань будівництва та проектування прийнято рішення запропонувати комітету.
Перше. Схвалити рекомендації круглого столу комітету на тему: "Обговорення проблемних питань просторового планування та містобудівної документації, проектування та будівництва об'єктів соціальної сфери та інженерного забезпечення, методів ефективного законодавчого регулювання нового будівництва в зонах охорони пам'яток, буферних зонах об'єктів всесвітньої спадщини, історичних ареалах населених місць". 
І друге. Надіслати дані рекомендації Кабінету Міністрів України, відповідним центральним органами виконавчої влади, а також асоціаціям органів місцевого самоврядування. 
Рекомендації у вас є. Якщо є зауваження, пропозиції, будь ласка. А так прошу підтримати. 
Дякую за увагу. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Шановні колеги, бажають до обговорення цього питання?  Якщо немає, тоді, колеги, ми завершили обговорення, і є пропозиція зараз проголосувати за пропозицію ,озвучену Ганною Вячеславівною  Бондар. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 15, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.  
Переходимо до наступного питання порядку денного. Пане Юнаков, я вас попрошу не йти, ви нам потрібні для кворуму, на хвилинку, будь ласка. Я розумію, у нас декілька питань, ніхто не йде, ми завершуємо комітет.
Шановні колеги,  ми переходимо до питання порядку денного: про Рекомендації круглого столу комітету “Правовий статус асоціацій органів місцевого самоврядування: проблеми та перспективи”, який відбувся 14 червня 2021 року. 
Надаю слово  Віталію Юрійовичу Безгіну. Прошу сповістити.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 
Колеги, багато хто знають, ми провели  безпосередньо обговорення з асоціаціями та представниками місцевого самоврядування з приводу  їх майбутнього, і, власне, на підставі цього  обговорення в нас є рекомендації. І, забігаючи наперед, скажу, що, безумовно, рекомендації - це річ трохи узагальнююча, нам треба конкретизувати  цю роботу. Тому, я думаю, разом з вами ми створимо в тому числі робочу  групу по напрацюванню законодавчих  змін, які будуть дійсно корисними, для того щоб суб'єктність асоціацій була збільшена і при цьому шлях до політики одного голосу, він тільки розвивав  цей сталий еволюційний шлях.
Тепер щодо наслідків круглого столу та те, що ми рекомендуємо учасникам, я зачитаю.
Комітету Верховної Ради України з питань  державної влади,  місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування спільно з Міністерством розвитку громад та територій створити робочу групу  з удосконалення правового регулювання  діяльності асоціацій місцевого самоврядування в Україні з метою посилення їх інституційної спроможності. Власне, про що я вже сказав.
Міністерству юстиції України врахувати пропозиції учасників круглого столу щодо унормування та удосконалення процедур реєстрації  асоціацій ОМС та надання їм всеукраїнського статусу відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань". Всеукраїнським асоціаціям популяризувати практики ефективної взаємодії з органами  державної влади при виконанні власних статутних цілей. Використовувати у  власній діяльності світові практики та інноваційні технології. Органам місцевого самоврядування брати активну участь у роботі як всеукраїнських, так і місцевих асоціацій, використовувати інструменти публічних консультацій з органами державної влади.
Тому пропозиція: рекомендувати комітету схвалити рекомендації круглого столу в Комітеті Верховної Ради з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування "Правовий статус асоціацій органів місцевого самоврядування: проблеми та перспективи".
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, є пропозиція підтримати пропозицію, яку озвучив Віталій Безгін. Прошу підтримати і проголосувати.
Дякую, шановні колеги. У нас: за – 13. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання порядку денного: про делегування представників Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування до складу робочої групи Комітету з питань правоохоронної діяльності з підготовки законопроекту щодо посилення відповідальності за правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. 
Колеги, ми з вами попередньо визначилися щодо представників до складу цієї робочої групи. Прошу це підтвердити рішенням комітету.
Пропозиція: делегувати до складу робочої групи при Комітеті з питань правоохоронної діяльності з напрацювання узгодженої концепції та підготовки тексту законопроекту, предметом якого стане удосконалення положень Кримінального кодексу України та Кодексу України про адміністративні порушення щодо посилення відповідальності за правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (народних депутатів України Аліксійчука Олександра, Бондар Ганни, Дунди Олега, Клочка Андрія, Плачкової Тетяни, Шуляк Олени, Юнакова Івана та головного консультанта секретаріату Бочарової Олени).
Скерувати це рішення до Комітету з питань правоохоронної діяльності. Контроль за виконанням даного рішення покласти на секретаря Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Прошу підтримати і проголосувати, шановні колеги. 
За – 14, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Шановні колеги, у нас ще одне голосування, і після того… У нас наступне питання порядку денного: про внесення змін до рішень Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування від 18 грудня 2019 року щодо позаштатних консультантів комітету та Громадської ради з питань містобудування, архітектури, будівництва та житлової політики при комітеті.
Колеги, мною та Олександром Корнієнком внесені пропозиції, з якими ви мали змогу бути вчасно ознайомлені.   Нагадую вам, що на сьогодні у нас склад позаштатних консультантів в комітеті – 14 осіб, а склад Громадської ради комітету – 31 особа.  
Пані Марина Миколаївна Климчук кандидується до Громадської ради з питань містобудування, архітектури, будівництва та житлової політики при комітеті, а пані Анжела Сергіївна Єременко - на позаштатного консультанта комітету. Кандидатки присутні на засіданні сьогодні. 
Я пропоную для розгляду кандидатури Климчук Марини Миколаївни, 86-го року народження, кандидат економічних наук,  професор, яка працює в Київському національному університеті будівництва і архітектури на кафедрі організації та управління будівництвом. Вона має три вищі освіти за спеціальностями: будівництво та цивільна інженерія, правознавство, фінанси. Практичний досвід у сфері викладання гуманітарних, технічних наук понад 15 років. Вона є учасником міжнародного проекту "Впровадження когнітивних технологій та штучного інтелекту в будівництво", автором понад 130 науково-практичних публікацій, що містять предмет відання нашого комітету. На базі КНУ  організовує та бере участь в роботі низки науково-міжнародних практичних конференцій, зокрема  "Будівельне право: проблеми теорії і практики", "Регіональна політика: політико-правові засади", "Урбаністика", "Просторове планування", "Архітектура", "Ефективні технології в будівництві" та багатьох інших.
Прошу підтримати мою пропозицію. 
Олександр Сергійович, прошу представити вашу пропозицію. 

КОРНІЄНКО О.С. Колеги, я коротко. Є пані Анжела Єременко, вона фахова комунікаційниця… Я, пардон, перепрошую. І якраз ця пропозиція пов'язана з тим, що ми обговорювали, хто з вас був присутній на цих обговореннях  численних, стратегію реформування державного правління на наступні  п'ять років. І загальний висновок і наш, і наших міжнародних партнерів, які, як ви знаєте, широко фінансують заходи цієї стратегії, був щодо того, що за минулі  п'ять років багато зроблено, але суспільство мало про це знає. Нам треба докорінно змінити підхід до комунікації реформи державного управління, створити певний портал, який буде на сучасній мові людям, зокрема молоді і громадянам України, пояснювати, що таке державна служба, що можна не боятися державну службу, йти на ній працювати, як працюють новітні установи державної служби, зокрема наше славетне Міністерство цифрової трансформації, вже визнане міністерством міленіалів так званим, і так далі. Тут потребуємо сучасних підходів, оновлення взагалі стратегії комунікації. Є узгоджена позиція з партнерами, з урядом. Тому прошу підтримати таку кандидатуру фахового … комунікаційниці фахової.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександр Сергійович.
Шановні колеги, є пропозиція: або ми голосуємо за кожну окремо, або є загальна пропозиція.  (Шум у залі)
Пакетно, все, дякую. Шановні колеги…(Шум у залі)
 Окремо? Добре, давайте окремо. Добре. Є пропозиція у нас спочатку підтримати пропозицію щодо включення Климчук Марини Миколаївни до складу Громадської ради з питань містобудування, архітектури, будівництва та житлової політики при комітеті. 
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати.
Дмитро Микиша, ми голосуємо окремо за кожну кандидатуру. Зараз голосуємо. Прошу поставити за Климчук Марину Миколаївну. Марина Миколаївна, покажіться, хто ви. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 12, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. За – 13. Рішення прийнято. Дякую. 15 присутні. 
Шановні колеги, є пропозиція підтримати пропозицію щодо кандидатури Єременко Анжели Сергіївни на позаштатного консультанта комітету і скерувати відповідне подання до комітету, до виконуючого обов'язки Керівника Апарату Верховної Ради України. 
Шановні колеги, я прошу підтримати і проголосувати. 
За – 13, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Шановні колеги, у нас ще є пропозиція виключити зі складу позаштатних консультантів комітету Пітцика Мирослава Васильовича у зв'язку зі смертю. У нас один консультант помер. І ще внести відповідні зміни до додатків до рішень комітету від 18 грудня 2019 року, рішення про позаштатних консультантів Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування та про утворення Громадської ради з питань містобудівного будування, архітектури, будівництва та житлової політики при Комітеті з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування (протокол № 15). Контроль за виконанням цього рішення покласти на секретаря комітету Дмитра Валерійовича Ісаєнка.
Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Це наше крайнє на сьогодні голосування. У всіх спрацювала система? 
За – 15. Проти – 0. Утримались – 0. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Житлового кодексу України, розроблений Міністерством розвитку громад та територій України на виконання Указу Президента "Про невідкладні заходи з проведення реформ та зміцнення держави".
Надаю слово для презентації проекту Житлового кодексу України заступнику міністра розвитку громад та територій України Хоцянівській Наталії Володимирівні. 
Регламентом в 3-5 хвилин вкладетесь? Прошу.

ХОЦЯНІВСЬКА Н.В. Доброго дня, Андрій Андрійович, шановні  народні депутати. Презентаційні матеріали ми надали з 15 слайдів. Але взагалі, якщо ми обмежені в часі, то я дійсно дуже коротко. 
Я хочу наголосити на тому, що створений Житловий кодекс, він не несе таких кардинальних змін, як проект Закону про реформування містобудівної діяльності. Але однозначно можна сказати, що він удосконалює те законодавство, яке сьогодні запроваджено в цій сфері. 
Я хочу провести аналогію, що бізнес і країна тривалий час також жила в сфері оподаткування за різними законами. Це були закони там про оподаткування прибутку, про податок на додану вартість, а потім було прийнято рішення уніфікувати всю законодавчу базу в сфері оподаткування. От сьогодні ми робимо таку ж саму опцію. Ми уніфікуємо багато законів, які застосовуються сьогодні в житловій сфері. Вашій увазі я хочу ключові такі моменти озвучити. 
Запроваджується в законопроекті поняття орендного житла. Ми всі є свідками того, що більшість населення країн Європи живуть в орендованих помешканнях, вони не придбавають їх у власність. Україна поки відстає від такої можливості, тому проектом Житлового кодексу ми передбачаємо таку можливість. 
Хочу зупинитися, в продовження теми яку озвучувала пані Третьякова. Дійсно, у нас інформація застаріла, ще станом на 14-й рік, що на обліку понад 650 є тисяч сімей. Додалося ще півтора мільйона осіб внутрішньо переміщених. 20 майже 9 відсотків сімей користується правом першочергово отримання житла, 12 відсотків позачергового одержання житла. Ну, всі ми сьогодні розуміємо, що держава не буде мати можливості виконати свої зобов'язання. 
В сфері регулювання питань реалізації права на житло наразі діє 22 закони. Запроваджено 25 державних програм і субвенцій. Різні правила зазначені. Доречно навіть, звернути увагу, що такі структури, як Міноборони, СБУ, нині виконують не властиві їм функції з будівництва житла. Тому наша пропозиція також все це уніфікувати і запровадити в державі один реєстр кандидатів на отримання житла. Це буде державна підтримка на умовах співфінансування, на умовах підтримки органів місцевого самоврядування. І відійти від оцієї розгалуженості по різних міністерствах і по створенню цих багатьох програм.
Залишаємо два види управління житловим фондом. Це створення ОСББ, продовження, яке і сьогодні це запроваджено, і управління будинками через управителів. Більше вимог пред'являємо до управителів: це мають бути сертифіковані люди, які розуміються в управлінні будинками. Тобто до їх кваліфікацій буде найбільше пред'являтися вимог.
І доречним, звичайно, залишаємо запровадження все-таки контролю в сфері житлового господарства. Це питання давним-давно вже назріло, і сьогодні рахую, що є сенс.
Питання, яке не охоплено Житловим кодексом, і доречно його озвучити, бо в подальшому дійсно це має бути виважене спільне рішення. Із 180 тисяч багатоквартирних будинків 120 тисяч будинків потребують модернізації, капітального ремонту і поточного ремонту.
Для того, щоб провести капітальний ремонт такого житлового фонду, зрозуміло, що потрібен дуже потужний фінансовий ресурс, це понад 300 мільярдів гривень. Звичайно, що вирішення через фінансування з державного бюджету цього не відбудеться. Сьогодні в Україні створений Фонд енергоефективності, але клієнтами цього фонду можуть бути тільки будинки, в яких створено ОСББ.
На переконання наше, доцільно все-таки розглянути питання окремої державної програми, або надати можливість через Фонд енергоефективності модернізувати будинки, якими опікуються і управляючі компанії, або передбачити все-таки фінансування. 
Наша пропозиція така: 40 відсотків - за рахунок державного бюджету, 40 відсотків - місцеві бюджети і 20 відсотків - співвласники багатоквартирних будинків, - для того щоб за 10-15 років все-таки цю проблему в країні вирішити. 
Я дякую вам за увагу. Запевняю, що це дуже коротко. Презентація у вас є. Будуть питання - і ми готові будемо долучитися до коментарів і роз'яснень. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Чи бажають виступити члени комітету з даного питання? 
Можливо, запрошені? 

______________. (Не чути)
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, прошу, Олександр. Мікрофон, будь ласка, включіть.  

______________. Наталія Володимирівна, скажіть, будь ласка, от ваша особиста думка: чи потрібен взагалі квартирний облік, чи ні? 

ХОЦЯНІВСЬКА Н.В. В тому вигляді, в якому він сьогодні існує, не потрібний. І я сказала про це, що сьогодні держава не забезпечить ні першочерговим житлом, ні поза чергами. Тобто я рахую, що цю систему треба змінити, і залишити тільки частину державних програм, з певними там умовами, чи компенсації відсотків, ну, тобто підтримки. І іпотечне кредитування. Тобто тільки два шляхи забезпечення житлом. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Прошу займати ваше місце. 
Шановні колеги, є пропозиція взяти дану інформацію до відома без голосування. 
Ми переходимо з вами до "Різного". 
Шановні колеги, в порядку інформації. До комітету надійшов лист Всеукраїнської асоціації органів місцевого самоврядування, Української асоціації районних та обласних рад із запрошенням членів комітету взяти участь у зборах асоціацій, присвячених темі: "Проблемні питання фінансового забезпечення районних рад". На заході планується обговорити кризову ситуацію, що складається у діяльності районних рад, та окреслити шляхи її подолання. Захід буде 2 липня у місті Києві. 
Також  до комітету надійшло запрошення від Асоціації об'єднаних територіальних громад взяти участь у Національному З'їзді територіальних громад, який відбудеться 7 липня у місті Києві. Основні теми для обговорення: конституційне закріплення результатів реформи місцевого самоврядування, нова редакція Закону "Про місцеве самоврядування в Україні", нова редакція Закону "Про службу в органах місцевого самоврядування", підходи до розмежування повноважень між рівнями місцевого самоврядування та органами державної влади, ресурсне забезпечення повноважень, нові відносини між місцевим самоврядуванням та державою, роль асоціацій органів місцевого самоврядування. Прошу розглянути можливість участі в цих заходах.
Ще, колеги, до нас надійшов лист від шведського проекту "Підтримка децентралізації в Україні" щодо проведення гендерного моніторингу комунікаційних каналів, інтернет-ресурсів нашого комітету. Метою зазначеного моніторингу є визначення рівня дотримання гендерної чутливості комунікацій, що здійснюється через інтернет-ресурси комітету, веб-сайт комітету та офіційну сторінку комітету соціальної мережі "Фейсбук".
Вважаю, що дана ініціатива є слушною та сприятиме прозорості та відкритості роботи комітету, повноті та коректності відображення інформації на інтернет-ресурсах комітету. Водночас дотримання гендерної чутливості в комунікації допоможе створити умови для покращення сприйняття питання гендерної рівності в суспільстві, популяризації серед різних цільових аудиторій, нетерпимості до всіх форм дискримінації, подолання усталених стереотипів стосовно гендерних ролей.
Інформую, що підготовлено відповідного листа, згоду на проведення зазначеного моніторингу якого скеруємо найближчим часом до наших партнерів від імені комітету. У мене все.
Пан Роман Лозинський, у нього було, і Віталій Безгін, наскільки я... Дмитро Микиша ще, прошу.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Дякую, пане голово. Шановні колеги, я бачу, що вже всі на низькому старті. Заберу буквально хвилинку-півтори. Важливе питання.
16 липня набуває чинності низка норм Закону "Про забезпечення функціонування української мови як державної". І серед іншого в цьому законі для кандидатів на державну службу передбачено іспит на рівень володіння державною мовою. І підтвердженням такого рівня є державний сертифікат.
З 2017 року по 2019 рік був інший процес атестації, ніж передбачений зараз. І 92 тисячі громадян вже успішно склали іспит у цей період і отримали посвідчення про вільне володіння державною мовою, і ще 110 тисяч отримали такі посвідчення на підставі відмінних оцінок в документі про освіту державного зразка. 
Відповідно, оскільки багато людей, сотні тисяч вже мають такі посвідчення, було би логічно на перехідний період, можливо, півроку, можливо, рік, дозволити приймати і ці посвідчення, і державні сертифікати нового зразка, аби не створювати нову хвилю людей, в тому числі через карантинні обмеження.
Відповідно, шановні колеги, є пропозиція від нашого комітету звернутися до Кабінету Міністрів, Міністерства освіти та Національної комісії зі стандартів державної мови щодо з'ясування їхньої позиції, аби ми вияснили, яка їхня позиція щодо визнання обох документів на певний там перехідний період, до одного року, аби не йти врозріз закону, не створювати нових законодавчих норм, а з'ясувати їхню позицію. Є така пропозиція. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. І друге коротке питання. Також у нас створена робоча група щодо памяткоохоронного законодавства. В парламенті зареєстровано декілька законопроектів, які покликані врегулювати цю сферу. Буквально минулого тижня у Львові на платформі Львівської обласної державної адміністрації було проведено круглий стіл, залучено широке коло зацікавлених сторін, були представники гуманітарного комітету, пан Потураєв, і був присутній пан Княжицький з минулого скликання, один з ініціаторів був я. 
Я також перешлю матеріали. І запрошую всіх членів нашого комітету ознайомитись з пропозиціями експертів з Львівщини, які по памяткоохоронному законодавству мають дуже хороші, практичні напрацювання і конкретні пропозиції до законодавства, аби ми врахували їх потім на базі робочої групи.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Роман Михайлович.
Я думаю, що ми долучимося до цього. 
Дмитро Микиша. Прошу, вам слово. 

МИКИША Д.С. Пане голово, у мене єдине питання. У нас було першим питанням про призначення позачергових виборів. Ми на підкомітеті вчора розглянули. Чому ми не розглядали його сьогодні, це  питання? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ми його перенесли на наступне засідання. Воно сьогодні у нас не готове. 
 
МИКИША Д.С. Дуже цікаво. Я пропустив цей момент, коли ми це озвучували. Що там може такого бути? Все вже є, підготовлено. Що ще необхідно для цього?

 _______________. Ми голосували. 

МИКИША Д.С. Коли ми голосували? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. В порядку денному.  Да, воно було озвучене, пане Дмитре.
Дякую, шановні колеги. У членів комітету заяви, оголошення є? Якщо немає, оголошую засідання комітету закритим. Всім дякую за роботу.