СТЕНОГРАМА 
засідання Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування  
04 листопада 2020 року
Веде засідання голова Комітету КЛОЧКО А.А. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Доброго дня, шановні колеги! Нагадую, що до складу нашого комітету входить 27 народних депутатів. У відповідності до статті 44 Закону України про комітети засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутньо більше половини від затвердженого Верховною Радою України складу його членів. На засіданні у нас присутні 14, ще хтось один не активувався. Технічна служба, прошу перевірити, будь ласка. Є? Все, у нас є 14 народних депутатів. Засідання комітету є повноважним. Ми розпочинаємо  наше засідання. 
І так, колеги, пропонується прийняти порядок денний за основу.  Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 14, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято одноголосно. 
Олександр Корнієнко. 

КОРНІЄНКО О.С. Доброго дня, колеги! Радий щиро всіх бачити. Будьте здорові. 
У мене є пропозиція. У нас перше засідання комітету після проходження дня голосування на місцевих виборах. І незважаючи там на те, що вони ще рахуються, десь підраховані, десь ні, у нас була спільна пропозиція з пані Загоруйко (на жаль, поки що не бачу її) вже ініціювати той процес, який далі буде по створенню там роботи підкомітету виборів, робочої групи і так далі. Тому я прошу в "Різне" додати питання в рамках функції парламентського контролю невелике обговорення ситуації по місцевим виборам і прийняття таких формальних рішень про запуск процесу вже великого обговорення, внесення, можливо, змін в кодекс там і так далі. 
Дякую. Я готовий доповісти, якщо пані Аліни не буде. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
У нас ще є рішення комітету від 3 червня. Ми утворили постійно діючу робочу групу Комітету з питань впровадження реформи децентралізації якраз. Це ви про це хотіли сказати, да, про місцеві вибори, про ітоги? А у нас ще є постійно діюча робоча група з питань впровадження реформи децентралізації влади в Україні. 
Тому пропоную включити до порядку денного питання про внесення змін до цього рішення комітету в частині розширення складу заступників керівника групи.
Шановні колеги, є ще в когось пропозиції до порядку денного? Якщо немає, прошу прийняти порядок денний в цілому з урахуванням внесених пропозицій. Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування, будь ласка.
За – 13, проти – 0, утримались – 0, не голосували – 1. 
У всіх спрацювало? 

БІЛОЗІР Л.М. Здається, у мене не спрацювало.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Технічна служба, перевірте, будь ласка, у пані Білозір. Пані Лариса, ваше "за" чи "проти"? А, все. Спрацювало, все. Добре. Рішення прийнято. 
Переходимо далі. І так, питання порядку денного проект Закону про внесення змін до статті 59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" щодо врегулювання конфлікту інтересів у діяльності депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів (реєстраційний номер 3034а) (народних депутатів Олега Макарова, Романа Лозинського, Андрія Клочка та інших). 
Колеги, до слова від авторського колективу запрошується Олег Анатолійович Макаров. Прошу тоді до трибуни. А потім ми надамо слово голові підкомітету Дмитру Олександровичу Гуріну. 

МАКАРОВ О.А. Скільки я маю часу?

ГОЛОВУЮЧИЙ. У нас регламент – 2 хвилини. 

МАКАРОВ О.А. За 2 хвилини доповісти такий великий закон, який складається з одного абзацу. 
 Шановні колеги, пропонується внести зміни в статтю 51 прим. Закону "Про місцеве самоврядування в Україні". Я як бувший депутат Київської міської ради, голова  Комісії з питань регламенту та депутатської етики з цим питанням, яке я зараз я хочу доповісти, стикався неодноразово. Мова йде про те, що депутати міських рад є суб'єктами, які згадуються в статті 3 Закону "Про запобігання корупції" і на них розповсюджується відповідно дія Закону "Про  запобігання корупції".
В цьому  законі є загальне правило врегулювання  конфлікту  інтересів, яке полягає в наступному. В разі виникнення конфлікту інтересів у публічної особи, тобто у депутата, він повинен повідомити про наявність такого конфлікту інтересів і не здійснювати дії і не приймати участь  в обговоренні і в прийнятті рішення в умовах конфлікту інтересів. Це загальна норма, яка розповсюджується на всіх публічних осіб, в тому числі і на депутатів Верховної Ради, місцевих рад, міських голів і так інше.
Разом з тим, частина перша статті 35 закону, яка називаєтся "Особливості правил врегулювання конфлікту інтересів" говорить про те,  що в законах, які регулюють статус відповідних осіб, можуть  бути  передбачені інші правила врегулювання конфлікту інтересів. Таким законом для депутатів місцевих рад є Закон "Про статус депутатів місцевих рад", в цьому законі нічого немає про особливості врегулювання конфлікту інтересів депутатами місцевих рад.
Натомість в Законі про місцеве самоврядування є  стаття 59 прим., яка була прийнята задовго до прийняття антикорупційного законодавства, в якій пишеться, що сільський, селищний, міський голова і депутат бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час  засідання, на якому розглядається питання.  Слова "конфлікт інтересів" в тексті закону цієї статті не згадуються, а стаття називається "Конфлікт інтересів".  
Ця стаття застаріла, дуже часто вводить в оману депутатів, і, на жаль,  деякий час зробила контраверсійною практику судову, яка розглядала голосування депутатів місцевих рад у стані конфлікту інтересів. Практика пішла таким шляхом, що, незважаючи на те, що деякі суди брали сторону депутатів, які в стані конфлікту інтересів голосували, наприклад, за виділення собі земельної ділянки, Верховний Суд чітко визначився, що в даному випадку діє норма, загальна норма Закону "Про запобігання корупції".
Тому для того, щоб зараз виключити будь-яке подвійне тлумачення, для того, щоб убезпечити майбутніх наших депутатів, яких ми обрали на місцевих виборах, потрібно норму застарілу, яка вводить в оману, із Закону про місцевого самоврядування – 59-1 прим. – просто виключити або написати в даному випадку, що питання, як ми пропонуємо, питання врегулювання конфлікту інтересів у депутатів місцевих рад регулюється відповідно до загального правила Закону "Про запобігання корупції".
Є зауваження ГНЕУ. У зауваженні ГНЕУ написано, що якщо в Законі "Про запобігання корупції" є згадка про те, що особливості застосування можуть бути передбачені спеціальним законом, то ви його і пропишіть. У даному випадку...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. У нас регламент. Будь ласка, завершуйте.

МАКАРОВ О.А. Півхвилини.
У даному випадку ми можемо прописати потім особливості, якщо нас не влаштовують загальні принципи врегулювання конфлікту інтересів для цієї категорії осіб, ми можемо в майбутньому прописати в Законі "Про статус депутатів місцевих рад". Але із Закону про місцевого самоврядування цю застарілу статтю, яка вводить в оману самих депутатів і наштовхує їх на подальші протоколи, треба виключити. І я пропоную підтримати за основу і в цілому цей законопроект, який складається з одного абзацу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Дякую, Олегу Анатолійовичу.
Прошу вас, запитання. Прошу. (Шум у залі) Спочатку – запитання, а потім я вам надам слово.
Віталій Безгін, прошу, і Дмитро Микиша слово. 
Олегу Анатолійовичу, мікрофон, будь ласка, вимкніть.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, Олегу Анатолійовичу, за презентацію. Я думаю, що концептуально тут точно всі за цей законопроект. І, коли він маленький, трохи смішно, напевно, розглядати його в два читання. Але є два питання, які мене турбують. Одне, напевно, от про те, що казав Дмитро і Олександр. Якщо ухвалювати зараз за основу та в цілому, враховуючи прекрасну діяльність нашого антидержавницького органу як Конституційний Суд України, що ми, власне, будемо з ним робити, якщо КСУ заблокував, власне, антикорупційне законодавство?
Друге питання більш дотичне. Чи не вбачаєте ви, що будуть ризики в маленьких громадах, де тільки 22 депутати в громаді, коли в більшості депутатів може бути конфлікт інтересів, і це паралізує ухвалення рішень?

МАКАРОВ О.А. На обидва запитання є дві конкретні прості відповіді. Ті статті законодавства про запобігання корупції, які визнані неконституційними, які, сподіваюсь, ми відновимо у найближчу п'ятницю, не впливають на ту пропозицію, яку я зараз викладаю.
Мало того, стаття 35, яку ми відновимо, я переконаний, це особливості, вона якраз визнана неконституційною. І формально-юридично вона нам зараз взагалі не заважає приймати цей закон, бо саме на неї посилається ГНЕУ. Але, коли ми її повернемо, вона нам також не буде заважати прийняти цей закон. Бо там мова йде про особливості застосування саме.
Друге питання неодноразово мені задавали, що робити, якщо 22 депутати місцевих рад і що, у дванадцяти конфлікт інтересів? 

_______________. Гіпотетично.  	

МАКАРОВ О.А. Гіпотетично? У такому випадку застосовується норма, яка регулює прийняття… В Законі "Про запобігання корупції" написано: в разі, якщо внаслідок конфлікту інтересів член колегіального органу не може брати участь у голосуванні і це призводить до неповноважності органу, то він приймає участь під контролем, це називається. Під контролем, так, це буде один випадок на всю Україну.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Дмитро Микиша, прошу, вам слово. 

МИКИША Д.С. Дякую. 
Дивіться, я про це казав на засіданні підкомітету. На жаль, вас не було, трошки пізніше підійшли. Я повністю підтримую ваше бажання унормувати цю проблему, яка існує у місцевому самоврядуванні. Але найголовніше, що ми як законодавці повинні вирішувати питання, що в самому законі повинно бути все чітко і ясно. І вважаємо, що стаття 35 діє, і в тому варіанті, як ви це пропонували. Тоді є посилання з неї, що необхідно ще врегулювати відповідними законами.
Тобто є посилання на один закон, який посилає знову на інший закон. І в цьому випадку сама процедура є неврегульованою. І це створює таку підставу, що ми, начебто, хотіли вирішити питання, а наразі його не вирішили. І якраз погоджуюся з паном Віталієм, що наш Конституційний Суд ще нам додав більше, скажемо так, проблем, що зараз у нас закон посилається на той закон, який взагалі не діє. Тобто прийняття зараз закону в тій редакції, в якій ви пропонуєте, я взагалі не бачу доцільним. 
Дякую. 

МАКАРОВ О.А. Дякую.
Дозвольте, я відповім. З усією повагою, ви трошечки неточно сказали, дозвольте, я підправлю. 
Мова йде про те, що є загальний порядок врегулювання конфлікту інтересів для всіх. Він діє. І написано, що особливості можуть бути в спеціальному законі. Закон про місцеве самоврядування не є спеціальним законом для депутатів місцевих рад. Для них є спеціальним законом Закон "Про статус депутатів місцевих рад". Але в законі… Там нічого немає. В тому випадку, якщо там нічого немає, то діє загальна норма і нас це влаштовує. Але в Законі про місцеве самоврядування, який не регулює це питання, є норма, яка просто вводить всіх в оману і штовхає депутатів потім на протоколи про корупцію. Треба їх забрати, їх треба убезпечити, молодих наших депутатів, від того, щоб вони читали норму, яку ніхто зрозуміти не може, де вони потім отримують протоколи і потім стають корупціонерами. Ось про що мова.
Якщо ви говорите про статтю 35.1, в ній написано саме, що особливості можуть регулюватися окремим законом. Зараз вона є неконституційна, але якщо ми її повернемо, то ми можемо її застосовувати і в Законі "Про статус депутатів місцевих рад", прописувати цей особливий порядок, можемо не прописувати. Але з Закону про місцеве самоврядування недолугу норму, яка не читається і яка, ще раз кажу, породжує конфлікт в судах, треба виключити. От про це мова йде. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Слово надається Дмитру Олександровичу Гуріну. Прошу, Дмитро Олександрович. Голові підкомітету.

ГУРІН Д.О. Шановні колеги, доброго дня! Дійсно, підкомітет з питань місцевого самоврядування та органів самоорганізації населення на своєму засіданні 3 листопада розглянув цей проект Закону України про внесення змін до статті 59-1 Закону України про місцеве самоврядування щодо врегулювання конфлікту інтересів у діяльності депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів (№3034а). І дійсно в нас ситуація доволі складна насамперед тому, що в нас конституційна криза іде і Конституційний Суд в своєму рішенні, окрім іншого, він скасував саме поняття конфлікту інтересів для колегіальних органів. І тому ми тут є, з одного боку, ми є трохи заручниками цієї ситуації і те, як і коли буде розглядатися цей законопроект в залі, залежить також і від дій щодо КСУ, і від дій КСУ. Але при цьому, на мій погляд, окрім того, що це просто знімає невідповідність в законодавстві, на мій погляд, це також є певним актом політичним прийняття і обговорення цього закону, і це теж не потрібно забувати. 
Заслухавши всю інформацію щодо цього законопроекту і обговоривши, підкомітет вирішив запропонувати Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України про внесення змін до статті 59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" щодо врегулювання конфлікту інтересів у діяльності депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів (реєстраційний номер 3034а), поданий народними депутатами України Макаровим, Осадчуком та іншими, за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу і доручити виступити на засіданні комітету Дмитру Гуріну, голові підкомітету. 
Я особисто підтримую зняття цієї колізії в законодавстві і приведення під загальні норми. І тут хочу окремо зазначити, що в нас від Асоціації міст України прийшов висновок з негативними коментарями, але тут ми маємо враховувати, що мова йде про вирішення конфлікту інтересів у представників також і асоціацій міст України, і тут є певний конфлікт інтересів в колегіальному органі. І також давайте це враховувати при прийнятті рішення. 
Дуже дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Роман Лозинський, прошу. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Пане голово, шановні колеги! В мене насправді… За результатами обговорення на комітеті є пропозиція все-таки прийняти цей законопроект за основу і в цілому. Я поясню чому. Тут один абзац і лише одна норма. Тобто тут зараз не прозвучало жодної пропозиції щодо другого читання. Потрібно унормувати і врегулювати. 
Дуже конкретне питання. Зараз починають працювати депутати місцевих рад, вони починають приймати рішення, вони приймають рішення, яке передбачає  конфлікт інтересів, вони посилаються на цю норму, про яку ми зараз говоримо, норму в Законі про місцеве самоврядування. В якій чітко вказано, якщо в тебе конфлікт інтересів, заяви про нього і роби все, що хочеш. Тобто так зараз трактується норма в Законі про місцеве самоврядування. 
Тому пропозиція є повернутися до антикорупційного законодавства  серед авторів законопроекту, крім депутатів фракції "Голос", голови нашого комітету Андрія Андрійовича, є теж голова антикорупційного комітету пані Радіна, яка теж координує ці питання в питаннях антикорупції, і теж це один з показників, що тут дуже потрібно забрати це бажання зловживати, посилаючись на норму в Законі про місцеве самоврядування, коли Верховний Суд сказав, що першочерговою нормою, головною є Закон "Про запобігання корупції".
Тому, шановні колеги, якщо в когось є конкретна пропозиція, якщо треба змінити до другого читання от конкретно, озвучте зараз, і тоді голосуємо за основу. Але, якщо немає таких пропозицій, тоді є пропозиція за основу і в цілому. Звісно, що друга після пропозицій підкомітету за основу, але прошу її теж врахувати, пане голово. 

ГУРІН Д.О.  Пане голово, можна буквально хвилину. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, прошу Дмитро Олександрович. 

ГУРІН Д.О.  Так, у нас дійсно в цьому законопроекті є один абзац. Підкомітет прийняв рішення про голосування за основу. Але я особисто не бачу ніякої проблеми за основу та в цілому. І давайте розглянемо це на комітеті, можливо, це більш правильне рішення. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я думаю, що за основу всіх влаштує, да? 

 ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Андрій Андрійович, але що міняти в другому читанні…

 ГУРІН Д.О. Да, можливо  всіх влаштує за основу і в цілому? Там реально один абзац, і це колізія в законодавстві. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Всіх влаштує за основу і в цілому.  
Шановні колеги…  Да, прошу, Романе.

 ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Чому було рішення підкомітету за основу? Тому що пам'ятаємо два мітинги, корки, і не було можливості почути від автора законопроекту відповідь на питання, в тому числі пана Корнієнка та пана Безгіна, що робити, якщо буде колапс і в більшості членів представників громади, депутатів буде конфлікт інтересів, і буде колізія, що робити, якщо от є два законопроекти. Ми почули відповідь на ці запитання насправді. Колеги розуміють. Тому тут просто не буде що змінювати до другого читання. Тобто це  абсолютно безпідставно. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
 _______________. А ми можемо дві пропозиції поставити в порядку надходження? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. За основу, а потім за основу та в цілому. 

 _______________.  Комітет вирішить. Я, наприклад, буду в цілому  підтримувати. Особисто я.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дивіться, ми за основу ставимо першу, так як рішення підкомітету. Є пропозиція в цілому, вона буде друга. І як комітет вирішить, ми так…  Добре?  Це друга пропозиція. Ні-ні, ми  спочатку голосуємо  за основу. Потім друга пропозиція є в цілому  від Романа Лозинського, ми її поставимо на голосування. Якщо  буде більшість, будь ласка. 

_______________. В мене уточнююче питання. Тут якраз Роман правий, що пан Олег зняв безпосередньо питання до суті, які могли виникати. Я думаю, що оті, зокрема, що Олександр Сергійович каже, занепокоєні якраз таки в контексті неконституційності, можливо, і з нашим КСУ.
А ми на коли, я перепрошую просто, ми планували цей законопроект в зал виносити на цьому тижні чи ні? Ні. Просто я до того, що насправді, навіть голосуючи зараз за основу, ми ж, якщо що, зможемо повернутися до зміни рішення комітету. І якщо ми виносимо на наступний пленарний тиждень, якщо буде врегульовано питання з антикорупційним законодавством на той момент. Правильно?  Я просто, щоб процедурно ми розуміли, що, в принципі, у нас є можливість така. О'кей. 

_______________. Але це стосується конфлікту інтересів в колегіальних органах, яка скасована, тому ми і залежимо від процесу по КСУ.  

_______________. (Не чути)
 
_______________.  Я все розумію, але...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, у нас ще є, якщо ми зараз проголосуємо за  основу та друге рішення в цілому, ми все одно відправимо на юридичний відділ. І після того, як вони дадуть  свій висновок, згідно 118 статті Регламенту ми зможемо  до цього повернутися. 
Шановні колеги, ще члени комітету чи запрошені бажають висловитись з даного питання? Прошу, Дмитро Микиша. Прошу.

МИКИША Д.С. Колеги, хочу ще раз звернути вашу увагу, що так, дійсно, норма, яка каже зараз, що конфлікт інтересів заявляєш і голосуєш. Але цим нововведенням ми зараз взагалі відмінимо цю історію. Зараз буде, що ми посилаємося на закон, який не діє, тобто зараз конфлікт інтересів в цій редакції не буде ніяк регулюватись взагалі. Навіть про заяву, що в мене  є конфлікт інтересів, я можу голосувати, навіть і цього не буде. Буде посилання виключно на закон, який неконституційний, який не діє. 
Дякую. Це до того, щодо прийняття рішення зараз.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ще є бажаючі? Прошу, представляйтесь, будь ласка.

_______________. Доброго дня, шановні депутати! 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Мікрофон, будь ласка, ближче, тому що вас не чутно.

_______________. Доброго дня, шановні депутати! Я представник Національного агентства з питань запобігання корупції, профільного департаменту, який займається саме конфліктом інтересів. Дійсно, питання є і проблема існує, і її потрібно вирішувати. Але у зв'язку з прийняттям Конституційним Судом відповідного рішення, про що зараз ви говорите, і у зв'язку з існуванням певної неузгодженості норм, в такій редакції, яка запропонована, Національне агентство не вбачає підстав, що проблема буде вирішена. Чому? В першу чергу, має бути однаковий підхід як для вирішення конфлікту інтересів для місцевих депутатів, так і для народних. Якщо ми говоримо про Регламент Верховної Ради, так само є такий механізм, що депутати Верховної Ради заявляють про конфлікт інтересів і мають право брати участь у голосуванні. Я думаю, що підхід має бути однаковий як для місцевих депутатів, так і для народних депутатів. Це потрібно розуміти. Тому що ми не можемо лише окремим депутатам указувати, що вони не мають права голосувати – це перше.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Ну, якщо… Завершуйте вашу думку, будь ласка.

_______________. І дійсно, проблему підняв шановний народний депутат в контексті того, що якщо мала територіальна громада і міська… місцева рада, ну, переважно сільська, матиме такі обставини, що більшість депутатів заявлять про конфлікт інтересів, то рішення місяцями, роками і так далі може не прийматись, а воно, дійсно, наприклад, має бути прийнято. 
Тому у нашому висновку, який ми скерували до комітету, було запропоновано редакцію, щоб, дійсно, в п'ятдесят дев'ять один передбачити механізм врегулювання конфлікту на колегіальному органі, який виникає у депутатів. Не голосувати за відповідне рішення, щоб уникнути будь-яких різних читань законів як "Про запобігання корупції", так і про місцеве самоврядування. І лише залишити виключення, що у випадку, якщо все-таки такий конфлікт інтересів існує в більшості і рішення не може бути прийнято, тоді, лише в такому випадку особа заявляє про конфлікт інтересів, вірніше, особи, у яких конфлікт інтересів,  і вони беруть участь в голосуванні, для того, щоб не блокувати роботу представницького органу на місцях.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пане Віталій Безгін, потім – Дмитро Гурін. Прошу.
Мікрофон, будь ласка, вимкніть. Дякую.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 
У мене, власне, до представниці НАЗК уточнююче запитання. Пролунала теза чи то судження про те, що має бути однаковий підхід до депутатів Верховної Ради та депутатів органів місцевого самоврядування. Тоді уточнююче запитання: чим це регламентовано? Тому що мені зовсім не зрозуміло, як ми можемо однаково судити в контексті законодавчого органу і в контексту органів місцевого самоврядування, які навіть на рівні законодавчого регулювання регулюються, вибачте за тавтологію,  діяльність різними законодавчими актами.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
 
_______________. Дякую за запитання.
Ми виходили з того, що як народні депутати, так і обранці місцевих рад є виборними особами, вони визначені в частині першій статті цього закону – визначення "хто такі виборні особи". І тому, в принципі, скажемо так, процедура прийняття відповідних рішень, як Верховною Радою депутатами, так і місцевими депутатами однакова. Тому підхід щодо врегулювання конфлікту інтересів у такому випадку...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Але підхід же різний.

_______________. Ми вважаємо, що має бути однаковий. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Прошу, Дмитро Гурін.

ГУРІН Д.О. Я б хотів тут зазначити, що в нас, по-перше, природа виборні, дякую, Олександре, абсолютно різна. А по-друге, в нас діяльність депутатів, їх право голосувати Верховної Ради, парламенту регулюється Конституцією України. І це є для Верховної Ради головний законодавчий акт, бо він наші основні органи – Верховну Раду, Президента України – регулює.
Коли ми говоримо про місцеві ради, то вони регулюються згідно до закону. У нас є 140-а та інші статті Конституції, 141-а по місцевому самоврядуванню, але там немає таких обмежень і немає ніякого порівняння статусу місцевих рад і статусу Верховної Ради. Тому я реально не розумію позицію НАЗК, бо, на мій погляд, для позиції, що в них однакова має бути природа конфлікту, контролю конфлікту інтересів, вона не має підстави. Це регулюється не просто різними законами, а різними рівнями законодавства – Конституцією і законами. Тому не можу підтримати цю позицію.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Дмитро.
Всі висказали дану позицію з цього приводу? 
Шановні колеги, враховуючи вище сказане і позиції, які ми з вами почули, є пропозиція рекомендувати Верховній Раді України проект за реєстраційним номером 3034а за наслідками розгляду в першому читання прийняти за основу, це наше перше голосування по цьому закону. Прошу поставити голосування. 
Прошу підтримати і проголосувати. Це за основу. Прошу підтримати.
За – 13, утрималися – 2, проти – 0. Рішення прийнято.

_______________. Дозвольте перед голосуванням.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ні, будь ласка, я прошу. Я вас дуже прошу, Олег Анатолійович, я прошу не кричати, це перше правило. Прошу вас присісти, зараз буде голосування. У вас була можливість виступити, я надавав це право. Я прошу зберігати спокій, а також я дуже прошу вас зберігати спокій, я прошу вас присісти і після голосування я запрошую вас до слова. Я надавав можливість висказатися, я прошу вас присісти, дякую вам щиро. Олег Анатолійович, я прошу вас присісти, я дуже прошу вас зберігати спокій, а також правила комітету. Дякую. Я вас дуже прошу присісти, дякую.
Ставиться на голосування, друге наше питання, за проект Закону за реєстраційним номером 3034а за наслідками розгляду в першому читанні прийняти в цілому з необхідним техніко-юридичним доопрацюванням. У всіх спрацювала система? Олеже, все добре? 
За – 14, проти – 0, утрималися – 3. Рішення прийнято.
Шановні колеги, ще у нас визначити співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради України народного депутата Дмитра Гуріна. Якщо ніхто не заперечує, ми це надаємо туди. Рішення прийнято.
Переходимо далі. Питання порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо Генеральної схеми планування території України (реєстраційний номер 3337) (автори: Олег Дунда, Віктор М'ялик, Ганна Бондар, Дмитро Гурін, Дмитро Чорний, Вячеслав Рубльов, Володимир Іванов та інші). 
Колеги, до слова, від авторського колективу запрошується Олег Андрійович Дунда. Потім ми надамо слово голові підкомітету Бондар Ганні Вячеславівні. І попросимо сповістити нам рішення підкомітету. 
Прошу, Олеже Андрійовичу, вам слово. 

ДУНДА О.А.  Дякую, Андрію Андрійовичу. 
Шановні колеги, вашій увазі представлений проект Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо Генеральної схеми планування території України. Одразу ж зазначу, що у нас вже є генеральна схема, але її строк, термін придатності спливає через два місяці практично, на початку наступного року. 
Як відомо, Генеральна схема планування території України – це вид містобудівної документації, який	 визначає концептуально вирішення, планування та використання територій держави на достатньо тривалий період, що в сучасний період, коли у нас уже змінилося і районування, з'явилися ОТГ, досить важливо. У сучасних суспільних політичних умовах гостро стоїть необхідність переоцінки цих закладених генеральною схемою прогнозів та перспектив. А, отже, необхідно розробити принципово нові підходи до територіального розвитку України. 
В той же час у чинному законодавстві неможливо визначити склад та зміст генеральної схеми, оскільки окрім визначення законодавство не дає роз'яснень та законодавчого регулювання стосовно генеральної схеми України, що унеможливлює початок роботи над новим документом. Все це обумовлює нагальну необхідність внесення відповідних змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", які дозволять започаткувати роботу над розробленням нової генеральної схеми та переведенням її на сучасну технологічну основу. 
ГНЕУ підтримує в цілому ідею включення до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" базових положень стосовно генеральної схеми, хоча і висловлює ряд зауважень, з якими варто погодитися, а деякі дискусійного характеру. 
Зокрема, мова йде про питання щодо того, хто має затверджувати генеральну схему. ГНЕУ пропонує розглядати генсхему як відповідну державну цільову програму, порядок, розробка та прийняття якої визначається Законом України "Про державні цільові програми", згідно з якою Верховна Рада за поданням Кабміну затверджує загальнодержавні програми та приймає рішення щодо внесення змін до затверджених нею загальнодержавних програм.
Але зауважу, генсхема є комплексним документом просторового планування, в той час, як загальнодержавна програма – це комплекс взаємопов'язаних завдань та заходів, які спрямовані на розв'язання найважливіших проблем розвитку держави або особисто окремо галузей економіки, або відповідних адміністративно-територіальних одиниць. Тому ми наполягаємо на тому, що генсхему має затверджувати саме Кабмін. Більше того, вважаю, що такий порядок затвердження дозволить перетворити генсхему з паперового архіву в інтерактивний інструмент управління державою. 
З метою визначення понятійного апарату пропоную таке формулювання визначення генеральної схеми. Генеральна схема планування території України, далі Генеральна схема України, – основний вид містобудівної документації на державному рівні, що визначає державні пріоритет у використанні території України. 
Під час розробки законопроекту було по технічним причинам втрачено слово "містобудівна", тому я прошу секретаріат у відповідності до першої статті 116 Регламенту правильно сформулювати положення законопроекту стосовно містобудівної документації, які мають бути проголосовані вже в першому читанні.
Щодо побоювання ГНЕУ з приводу виключення необхідності проходження процедури стратегічної екологічної оцінки, це побоювання дуже перебільшені, бо ці засади вже зазначені у відповідному Законі "Про стратегічну екологічну оцінку". Тому немає сенсу його тут дублювати, ми цим… нічим не завадимо.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олеже.

ДУНДА О.А. І останнє. Отже, там ще є багато, багато там наших колег, багато є зауважень, пропозицій, я думаю, що між першим і другим читанням їх всі можна проробити та врахувати. 
Але зауважу, що, отже, звертаюсь до вас, шановні колеги, з пропозицією підтримати в першому читанні прийняття даного законопроекту і скоротити строки розгляду, бо у нас діюча генеральна схема, вже 1 січня 2020 року вже закінчується строк її дії.
Дякую за увагу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олег Андрійович.
Ганна В'ячеславівна, прошу вам, голова підкомітету. Мікрофон, будь ласка, вимкніть, Андрій... Олег Андрійович.  Дякую.

БОНДАР Г.В. Дуже дякую.
Шановні колеги, 2 листопада 20-го року відбулося засідання підкомітету містобудування, благоустрою та земельних відносин у межах територій забудов нашого комітету, на якому був розглянутий законопроект 3337, про внесення змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо Генеральної схеми планування території України, поданий нашими колегами Олегом Дундою, Віктором М'яликом, Дмитром Чорним і іншими народними депутатами.
 Генеральна схема планування території України була затверджена законом України у 2002 році, і термін її дії закінчується через два місяці – 1 січня 21-го року. Реалізація генеральної схеми була розрахована на два етапи: 2001-2010 і 2011-2020. 
Для нашої країни надзвичайно важливо розробити і затвердити протягом наступного року нову генеральну схему, зокрема, у зв'язку із адміністративно-територіальною реформою і процесами децентралізації, яка має відповідати пріоритетам державної регіональної політики. Також ми розуміємо, що це має бути методологічно інший документ. Діюча редакція генеральної схеми була визначена на підставі нормативно-правових актів, закладених ще за радянських часів, і це, очевидно, має бути змінено.
При розроблені нової редакції мають бути враховані: насамперед інтеграція України до Європейської Спільноти і пов'язане з цим спорудження нових міжнародних транспортних коридорів, розвиток транскордонних регіонів, створення інноваційних об'єктів. І важливим є доручення до Європейської системи природоохоронних територій через впровадження концепції Смарагдової мережі. А також положення генеральної схеми мають відповідати принципам ............. документів, конференції Організації Об'єднаних Націй з розвитку населених пунктів Хабітат-ІІІ, тому що діюча наша Генеральна схема спирається на Хабітат-ІІ. а вже відбувся Хабітат-ІІІ.
Значить, ми отримали декілька висновків від бюджетного комітету, від Комітету з євроінтеграції і від Головного науково-експертного управління. 
Зауваження дав бюджетний комітет. 
Євроінтеграція зазначила, що це цей законопроект не стосується інтеграційних процесів з Європою. 
А ГНЕУ, підтримуючи в цілому ідею включення до закону базових положень стосовно генеральної схеми, що сприятиме вдосконаленню правового регулювання у сфері містобудівної діяльності, висловило низку зауважень, частину з яких необхідно врахувати при підготовці законопроекту до другого читання. 
Також є ряд пропозицій, висловлених народними депутатами. І автори законопроекту готові працювати над ними між першим і другим читанням. 
Тож підкомітетом на засіданні було прийнято рішення рекомендувати комітетові відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону "Про регулювання містобудівної діяльності"  щодо Генеральної схеми планування  територій України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Визначити співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради  України народного депутата, голову підкомітету з питань  містобудування, благоустрою та земельних відносин у межах  території забудови Бондар Ганну  Вячеславівну. 
Прошу вас, шановні колеги, підтримати цей законопроект. Дуже дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Ганна Вячеславівна. 
Олена Олексіївна, прошу вам слово. Андрій Стріхарський потім прошу. 

ШУЛЯК О.О. Дякую за можливість сказати. 
Я хочу трохи розповісти  про цей законопроект, тому що в нашому комітеті дуже багато колег, які не пов'язані саме зі сферою містобудування. І я хочу всіх трошки  попередити, щоб всі розуміли, що  ми сьогодні приймаємо.
Дуже добре, що сьогодні є представники Міністерства розвитку громад та територій, і я б також хотіла послухати їх думку стосовно  цього законопроекту. Дуже хотілося б, щоб цей законопроект був про реформи, але, на жаль, це   не про реформи, а про те, що ми просто  цементуємо ту ситуацію,  яка на сьогодні є. 
У мене є певні застереження стосовно того, що згідно  даного законопроекту ми надаємо виключне право на розроблення генеральної схеми лише одному державному підприємству, яке належить до сфери управління Міністерства розвитку громад і територій.  На мою думку, це не дуже узгоджується з антимонопольним законодавством, і все ж таки  я б хотіла, щоб ми з вами сьогодні  обговорили, що за доцільне потрібно розглядати саме вибір такого підприємства на конкурсних засадах.  І якщо ми зараз з вами про це домовимося, то, можливо, винесемо там на перше читання, і цю помилку поправимо  між першим та другим.
Далі. Стосовно моніторингу виконання  генеральної схеми. Ми знову ж, користуючись монопольним становищем, надаємо це  державному підприємству, хоча за логікою такий моніторинг повинен здійснювати безпосередньо сам Мінрегіон, тому що ну дуже дивно виглядає, що одне підприємство розробляє генеральну схему і також робить відповідний її моніторинг. 
Також хочу зазначити, що є там деякі певні норми, які можуть негативно сказатися, наприклад, на власниках земельних ділянок. Ну, наприклад, ми законопроектом пишемо, що генеральна схема визначає державні пріоритети у використанні територій. І ми зовсім не розкриваємо наслідки визначення таких пріоритетів, і дуже б не хотілося, щоб саме таке формулювання привело до того, що ми можемо, не дай Боже, обмежити права власників земельних ділянок. 
І я передала всі свої зауваження, це майже 20 сторінок. Але я б зараз все ж таки хотіла надати слово Міністерству розвитку громад і територій, і спитати стосовно того, чи взагалі підходить ця позиція, що ми монопольно віддаємо лише одному підприємству впорядкування  Мінрегіону розроблення генеральної схеми. 
Дякую. 

 ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Олена Олексіївна. 
Андрій Стріхарський, потім Олег Андрійович Дунда.

СТРІХАРСЬКИЙ А.П. Шановні колеги, я підтримаю даний законопроект. Я детально вивчив його. І дійсно, він містить позитивну інформацію, яка повинна направлятися в сучасний світ, це планування генеральної схеми на основі не радянського зразка, а на сучасній технологічній базі, яка з використанням провідних геоінформаційних систем. 
Також законопроектом передбачений новий зовсім принциповий підхід до територіального розвитку. А що саме: визначено пріоритетність зв'язків  з європейськими державами і поступово інтеграцію України в європейську спільноту, зокрема, пропозиції щодо розвитку вільних економічних зон, логістичних центрів та індустріальних парків. А це дуже важливо для розвитку нашої економіки та регіонів. Також враховано потенціал розвитку альтернативних джерел енергопостачання (це біоресурси, вітрова та сонячна енергія та енергозберігаючі технології). Передбачено розвиток нових шляхів постачання енергоносіїв в Європу, не передбачених старою генеральною схемою. Розвиток власних родовищ нафти та природного газу на шельфі Чорного моря. Враховано зміни внаслідок переселення населення з тимчасово окупованих територій та переміщення звідти виробничих підприємств, науково-дослідних та навчальних закладів. Також враховано дуже багато інших важливих моментів в даному законопроекті. 
Тому зараз ми маємо підготовлений дуже важливий комплексний документ, який нарешті запрацює на новому сучасному рівні та буде актуалізований до потреб із сьогоденням. Тому пропоную всіх колег підтримати даний законопроект за основу. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Андрію.
Прошу, Олег Дунда.

ДУНДА О.А. Дякую, Андрій Андрійович. 
Дивіться, перша теза відносно приватної землі. По-перше, у нас приватна земля…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Олеже, трішки ближче до мікрофона.

ДУНДА О.А. По-перше, у нас приватна земля приватних осіб захищена всіма можливими законами Конституції, і жоден акт, а тим паче постанова Кабміну, вдертися в цю територію не може. По-друге, у нас, ми говоримо про території, а не про приватні клаптики землі. Це різні речі. Це по-перше. 
І, по-друге, відносно монополій. Дивіться, у нас Олена Олексіївна сказала, що моніторинг державного підприємства, який підпорядковується Мінрегіону. Я не розумію, як можна розрізняти держпідприємства і Мінрегіон? Це одне і те ж саме, він підпорядковується Мінрегіону, він звітує Мінрегіону, цебто умовно кажучи, що це структурний підрозділ Мінрегіону. Це, по-перше. 
По-друге, коли розробляється схема, треба розуміти, що береться вся інформація… Я ж не перебивав, Олена Олексіївна. Дякую. Вся інформація, яка береться, деяка інформація секретна, яка для службового користування, і кому, як не Мінрегіону, визначати, хто повинен працювати з цією інформацією. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Василь Лозинський, прошу, вам слово.

ЛОЗИНСЬКИЙ В.М. Дякую, Андрій Андрійович. 
Доброго дня, шановні колеги. Василь Лозинський, перший заступник Мінрегіону. Що стосується взагалі основної тези, яку вже всі колеги тут доповідали і про це говорили, що наша генеральна схема завершує свою дію в цьому році. У нас є критична необхідність і важливість рухатися активно в цьому напрямку, щоб ми могли працювати у розробці і що у 2021 році все було затверджено. Бо ми всі чудово розуміємо, не маючи  Генеральної схеми територій, ми не можемо далі рухатися на планування нижчого рівня, нові ОТГ, які створились, і інші речі. Це одне за одним тягне і, на жаль, точно не буде в позитиві. Тобто позиція міністерства однозначно чітка, що ми маємо активно йти, і активна фаза має бути в цьому напрямку. Тому я також прошу і закликаю депутатів, щоб ми швидко рухались. Бо це документ для цілої країни від глобального, державного рівня, і він точно відіб'ється, а, більше того, його відсутність на місцевому рівні.
Що стосується позиції Мінрегіону. Нами було офіційно надіслано та було підтримано даний законопроект. І було опрацьовано і на підкомітетах, були наші колеги, спілкування було, були дискусії. Так, можливо, є певні речі, які потрібно підкорегувати. Я маю надію, що ми всі разом, юридично більше ви, але ми у допомозі з вами між першим і другим читанням попрацюємо. 
Щодо тези "ДІПРОМІСТО". Це стосується не тільки в даній ситуації "ДІПРОМІСТО", є таке поняття, як базова організація, якій надається окремий статус. І так само, як по державних будівельних нормах, і по інших науково-технічних розробках можуть бути розробниками лише базові організації. І це також є певні вимоги, які колега народний депутат переді мною інформував, щодо режиму секретної інформації і доступу матеріалів. Тобто не кожен ФОП чи будь-хто інших може володіти цією інформацією, яка, дійсно, має державне значення, і яка не знаходиться в архівах будь-якої бібліотеки. Тому є певні…
Більше того, попередню генсхему також розробляло "ДІПРОМІСТО". І зі всіх областей, якщо не помиляюсь, тільки одну область не розробляло  "ДІПРОМІСТО". Тобто у них там 95 відсотків інформації, яка акумулюється в одних руках. 
Щодо моніторингу можна дискутувати, говорити. Ми готові бути в цій дискусії. Але ще раз закликаю всіх думати про те, що нам вкрай важливий даний документ. І вже в кінці цього року завершує дію свою попередня, яка 20 років діяла. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Ще є бажаючі, може, запрошені хтось ще висловиться з даного законопроекту? Народні депутати? Є? 
Шановні колеги, ми почули з вами деякі застереження. Я впевнений, що між першим і другим читанням ми зможемо доврахувати позицію Олени Олексіївни. 
Тому є пропозиція рекомендувати Верховній Раді України проект за реєстраційним номером 3337 за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Зважаючи на необхідність комплексного доопрацювання законопроекту, звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицію оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України під час розгляду даного законопроекту на пленарному засіданні про необхідність внесення пропозицій і правок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті закону, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду у першому читанні та відповідають предмету правового регулювання. 
Рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України скоротити наполовину строк подання суб'єктами права законодавчої ініціативи пропозицій і правок при підготовці законопроекту до другого читання. 
Визначити співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні народного депутата України Бондар Ганну Вячеславівну. 
Прошу підтримати і проголосувати. Прошу поставити голосування. 
За – 16, 3 – не голосували. Рішення прийнято. Проти, утрималися – 0. 
Переходимо до наступного порядку денного: про внесення змін до рішення комітету… 
Дмитро Валерійович, я вас попрошу, у нас ще одне голосування, ви нам як секретар потрібні, тому без вас… у нас регламент, ви знаєте. Дякую. 
Про внесення змін до рішення комітету від 3 червня 2020 року про утворення постійно діючої групи з питань впровадження реформи децентралізації  в Україні. 
Колеги, рішенням комітету від 3 червня ми утворили постійно діючу робочу групу Комітету з питань впровадження реформи децентралізації влади в Україні. Пропоную розширити склад заступників керівника групи та визначити голову підкомітету з питань місцевого самоврядування та органів самоорганізації населення Дмитра Гуріна теж заступником, керівником цієї робочої групи. 
Чи бажають члени комітету висловитися, взяти слово з цього питання?

_______________. Колеги, я дуже коротко. Я просто проінформую про те, що у нас починається обговорення публічне Закону про місцеве самоврядування. У нас обговорення ми плануємо починати з наступного тижня з середи. Буде робоча група, звісно, залучена. Ми плануємо так само, як в нас відбувається інклюзивний процес по Конституції, ми плануємо так само обговорювати на таких самих принципах на робочій групі Закон про місцеве самоврядування, щоби всі були думки почуті, все зафіксовано, і потім політики приймали рішення, маючи вже повну картину. 
Є одна річ важлива, яку я хочу оголосити, що в нас, як ви знаєте, є проект від міністерства, розроблений спеціалістами міністерства профільного регіонального розвитку. Ми за погодженням з профільним заступником міністра паном Негодою…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Дмитро, я скажу це. 
  
______________. Ні, ні, це важливо. Це ви не скажете, я хочу тут додати. 
І у зв'язку з наявністю Указу Президента України 722 про Цілі сталого розвитку на період 2030 року ми погодили з міністерством, що робимо ще інтервенцію в проект, яка присвячена саме принципам сталого розвитку, і заходимо в обговорення вже з цим видозміненим проектом. Але ще раз будемо обговорювати все: кожну статтю, кожну позицію і принципові речі, і таке. І у зв'язку коронавірусом ми плануємо проводити все у віддаленому режимі, в Zoom. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Шановні колеги, якщо нема заперечень, є пропозиція внести зміни до рішення комітету від 3 червня 2020 року про утворення постійно діючої робочої групи з питань впровадження реформи децентралізації влади в Україні, виклавши пункт 2 в такій редакції. 
Пункт 2 звучить: "Визначити заступником керівника робочої групи народних депутатів України: голову підкомітету з питань організації державної влади, державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, державних символів та нагород Олександра Корнієнка; голову підкомітету з питань адміністративно-територіального устрою Віталія Безгіна та голову підкомітету з питань місцевого самоврядування та органів самоорганізації населення Дмитра Гуріна". 
Контроль за виконанням даного рішення комітету покласти на секретаря комітету народного депутата Дмитра Валерійовича Ісаєнка. 
Прошу підтримати та проголосувати. За – 18, проти – 0, 1 – не голосував. Рішення прийнято. 
Дмитро Олександрович, прошу, у середу, 11 листопада, призначити засідання постійно діючої робочої групи з питань провадження реформи децентралізації влади в Україні щодо обговорення та розробки нової редакції Закону "Про місцеве самоврядування в Україні". У нас є підтримка міністерства щодо проведення на їх майданчику засідань цієї групи. Прошу спільно з секретаріатом комітету погодити усі деталі по даному процесу. Добре?
І так, переходимо до наступного питання порядку денного: це пріоритети Міністерства розвитку громад та територій України у сфері реалізації...

_______________. (Не чути) 
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. А, ну, ми можемо до цього. Добре. Переходимо до питання, яке ставив на порядок денний Олександр Корнієнко. Прошу, вам слово.

КОРНІЄНКО О.С. Ми швидко. Просто дійсно в нас зараз ще тривають там підрахунки і так далі, але вже зрозуміло, що виборче законодавство, яке є найбільш динамічним з усіх законодавств, потребує точно нашої реакції на те, що відбулося на місцевих виборах. Я зараз не кажу про якісь глобальні речі, я про дуже багато точкових правок, які дійсно, на які вказують і спостерігачі. Серед глобальних речей, мабуть, тільки зміна місця голосування, я би так розглянув якось особливо прискіпливо, тому що багато порушень разом з цим, треба і все-таки врегулювати більше якось прискіпливіше, щоб менше маніпулювали цим. 
Я, якщо переходити до рішення, зараз пропоную ще пані Аліну послухати все-таки як голову підкомітету і заступницю голови комітету. Але як щодо рішень, то я би зараз на цьому етапі протокольно від комітету звернувся до Центральної виборчої комісії з проханням накопичити і зібрати від територіальних виборчих комісій масив інформації як центральний орган, з яким ми взаємодіємо. Тому що ми могли б до всіх тисячу там комісій звернутися, але це буде, мені здається, важко комітету, да, тому ми звертаємося до однієї комісії головної – до ЦВК. Попросимо їх до, наприклад, 15-20 грудня або там до 1 грудня, вони не встигнуть, мабуть, да, ну, до 1 січня, наприклад, да, надати нам масив інформації по тим порушенням, складним ситуаціям, які були в діяльності і територіальних виборчих комісій, можливо, дільничних. 
Таке звернення, я думаю, що колегами із ЦВК буде і нормально сприйнято, і воно допоможе їм більш, скажімо так, натхненно зайнятися цією дослідницькою діяльністю. А ми тоді вже в робочому порядку запустимо ці робочі групи, обговорення і так далі.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Аліно Леонідівно, прошу, вам слово.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
Дійсно, я підтримую ідею пана Олександра Корнієнка щодо перегляду деяких конкретних положень виборчого законодавства. Окремо хочу зазначити, що на сьогоднішній день ще не всі комісії встановили результати виборів, ще триває в деяких місцях підрахунок, десь це повторний, десь це складання уточнених протоколів. Тому особисто моя думку, що наразі передчасно звертатися з якимись висновками до Центральної виборчої комісії. 
Разом з тим я звертаюсь і до наших колег, тому що багато хто з них був залучений до виборчого процесу, вони зі своєї сторони знають ті проблеми, з якими стикаються. Також, звичайно, ми звертаємося до громадських організацій, які вели спостереження, до інших установ, тому що, я знаю, що багато асоціацій також цікавляться питаннями проведення місцевих виборів. І от сьогоднішнє якраз наше це питання, воно покликане залучити всіх зацікавлених сторін до всебічного обговорення питання щодо вдосконалення виборчого законодавства, можливо певних виборчих процедур, тому що в цілому законодавство працює. І я би навіть ініціювала створення робочої групи, але на сьогоднішній день ми можемо говорити тільки про намір створення такої робочої групи, і звернутися до всіх суб'єктів виборчого процесу із закликом готувати пропозиції і зауваження. 
Таким чином, я думаю, ми дочекаємося висновків спостережних місій, тому що ми знаємо, що деякі громадські організації готують такі висновки. Ми їх дочекаємося, узагальнимо всю практику застосування виборчого законодавства, послухаємо всіх суб'єктів виборчого процесу, залучимо, як завжди, всі сторони – і тоді вже масштабно, так конкретно і ґрунтовно обговоримо всі проблеми. На сьогоднішній день це поки тільки такий заклик і намір провести таку велику законотворчу роботу. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

КОРНІЄНКО О.С. Пані Аліна, ми можемо це звернення просто почати готувати і на наступному засіданні комітету його можна навіть проголосувати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ми можемо, є зараз пропозиція, вона буде готуватися, на наступний комітет ми винесемо для обговорення. 

КОРНІЄНКО О.С.Просто зараз публічно важливо, щоб ЦВК нас почуло, що ми цей процес запускаємо. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я впевнений, що ЦВК нас почує.

КОРНІЄНКО О.С. Потім прийде лист нам і так далі. Щоб цей процес почати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Голос комітету ЦВК чує.

КОРНІЄНКО О.С. Ну, от дуже важливо.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Тому що, колеги, зараз, наприклад, звичайно, ми такий лист, абсолютно погоджуюся, будемо готувати. Просто хочу звернути вашу увагу, що на сьогоднішній день ще триває підрахунок повторний опрацювання протоколів, ще йдуть судові засіданні, і тільки по результату цих судових засідань, по результату конкретному, результатів місцевих виборів ми можемо звертатися з якимось там проханням чи пропозицією до основного органу адміністрування виборів. На сьогоднішній день я маю навіть, точно можу сказати, що це було б недоречно відволікати Центральну виборчу комісію від їхніх основних повноважень. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Саме так. Дякую за вашу компетенцію, а також за пропозицію. Я впевнений, що ви почнете напрацьовувати дане звернення і долучите всіх членів комітету. Дякую. Прошу взяти цю інформацію до відома.
І так переходимо до наступного питання порядку денного: це пріоритети Міністерства розвитку громад та територій України у сфері реалізації державної і регіональної політики та пріоритетні напрямки проектів на 2021 рік. Презентує у нас заступник міністра розвитку громад та територій України Лукеря Іван Михайлович. Прошу, 7 хвилин. 

ЛУКЕРЯ І.М.  Всім доброго дня! Я розумію, що у нас не так багато часу, але це наша така перша зустріч, я б сказав. Я маю на увазі вибори місцеві, і саме цим, що вибори відбулися на новій територіальній основі, цим вже комітет, власне, увійшов певною мірою в історію. Тому що я не переконаний, що такого масштабу рішення будуть прийматися в найближчі роки. Але, створивши громаду, укрупнивши район, власне, на сьогодні ми маємо забезпечити умови для того, щоб послуги якісно надавались, щоб регіони і громади зростали, щоб ми відслідковували, які напрямки розвитку громад і регіонів відбуваються. Тому у зв'язку з тим, що у нас обмежено час, я хотів би представити, напевно, так дуже коротко такий проект, як кінцеві результати, що би ми хотіли б зробити спільно з вами в найкоротші терміни, а також такі пріоритетні законопроекти, які необхідно прийняти для того, щоб це стало реальністю.
Дивіться, у нас є декілька ключових, всього шість напрямків. В першу чергу, це планування. Планування – це, власне, відповідь на те, куди ми "біжимо". Куди ми "біжимо" на рівні інвестицій і на рівні країни. Той же Фонд регіонального розвитку, секторальні програми.
Друге – куди "біжить" кожен регіон. Це означає, що кожен регіон має мати нормальну, адекватну, зрозумілу, пріоритезовану, об'єктивну стратегію регіонального розвитку.  А також про громади. Якщо у нас раніше було 11 тисяч, неможливо мати там стратегію розвитку на рівні села в 300 людей, у 800 людей. А на рівні, коли у нас укрупнені громади і їх всього-на-всього 1438, там, де мають органи місцевого самоврядування, де відбулися вибори, це реалістична ціль для того, щоб в найближчий час кожна громада відповідно до пріоритетів регіону також мала свою затверджену стратегію.
Таким чином, це наш перший пріоритет, власне – це оновлення систем стратегічних документів, державна стратегія регіонального розвитку і чіткий план заходів з декількома ключовими пріоритетами і також проектами загальнодержавного значення, які ми маємо реалізувати у найближчі 3 роки. Мова йде там про індустріальні парки, технопарки, промислові зони, аеропорти ключові і так далі, і так далі, для того, щоб стимулювати розвиток регіонів. Мова йде про 24 стратегії.
І третій напрямок – це, власне, стратегії громад. 
Другий напрямок – це повністю змінити підхід відбору проектів, в тому числі які фінансуються за рахунок коштів Державного фонду регіонального розвитку. Ті депутати, які активно працюють в регіонах, і ті, які неактивно працюють в регіонах, все одно знають, як насправді здійснюється відбір. Інколи там іде оголошення не просто технічних завдань, а коли обласні державні адміністрації оголошують, що ми оголошуємо конкурс на будівництво такого-то садочку чи там ремонт такої-то школи. Ну, який це конкурс, якщо ми кажемо, що конкретно будемо робити такий-то об'єкт? Це неправильний підхід. Це ми маємо змінити.
Знову ж таки і відбір: хто входить в регіональні комісії, як це здійснюється, яка звітність і так далі. Це на сьогодні працює неефективно. Тому ми хочемо перейти в онлайн-систему, створити нормальний модуль управління відбором проектів, але не тільки відбором, а й реалізацією. Там декілька ключових речей. Це, власне, відбір, щоб було прозоро і з протоколами, і так далі; це модуль управління проектами, щоб кожен міг онлайн бачити тендер оголошений, коли вийшов підрядник, коли технагляд, здача в експлуатацію, основні етапи будівельних робіт, якщо там іде мова про капітальний ремонт чи будівництво якогось об'єкту; а також маркетплейс кращих проектів, фото, відеозвітність і так далі. Це все має перейти в онлайн, таким чином кожен, в тому числі з народних депутатів, буде мати доступ до того, щоб дивитися, як здійснюється відбір проектів.
Далі, це моніторинг. Ключове для нас, ми не розуміємо на сьогодні, а скільки нам необхідно коштів для того, наприклад, щоб зробити нормальну систему закладів освіти, я маю на увазі школу, де вони мають розташовуватись, який їх стан. Тому на сьогодні ми тестуємо одну систему по Львівській, Київській і Житомирській областях, щоб зробити таку нормальну геоінформаційну систему і актуалізувати стан інфраструктури в громадах і регіонах, і зробити моделювання, а яка інфраструктура має бути, і де пріоритети необхідно робити, там інвестиції, ремонти і так далі, і так далі. Це третій напрямок.
По законодавству я дещо зупинюся пізніше.
Четвертий напрямок – ............. спроможність. Мова йде в першу чергу про ефективну роботу ОДА. Я думаю, що на цьому етапі, коли буде прийматися новий Закон про місцеві державні адміністрації, будуть в тому числі і кадрові зміни і так далі, буде новий бюджетний рік на 21-й рік. 
Необхідно, щоб на рівні заступника голови обласної державної адміністрації була людина, яка відповідає виключно за розвиток регіону, за розвиток громад, за регіональну політику, таким чином ми могли б збудувати ефективну систему взаємодії – комітет, уряд і, власне, регіональний рівень, включаючи обласні державні адміністрації, а також агенції регіонального розвитку. На сьогодні вони працюють по-різному, кожен займається своїми пріоритетами. Я думаю, що тут є певні загальнодержавні спільні цілі, за яку кожна би мала відповідати агенція. А також у залежності від регіону, наприклад, агенції повинні ставати такою площадкою, такою платформою для роботи різних фахівці. Якщо там регіони експортно-орієнтовані, там має бути від офісу промоція експорту людина, яка б займалась і допомагала місцевому бізнесу в промоції експорту і так далі. Для цього, звичайно, ми маємо забезпечити фінансування, зокрема через Фонд регіонального розвитку. 
І ключове, один з топ-пріоритетів – це фінансування. Сьогодні яка проблема ключова, що не дотримується, умовно кажучи, принцип "жодні гроші без планів і жодні плани, проекти без грошей". У нас є стратегії там вартістю 40 мільярдів гривень, і зрозуміло, що їх неможливо буде реалізувати. Тобто якщо немає пріоритетів, незрозуміло, що фінансувати. Плюс непрогнозований обсяг, нестабільність фінансування і несправедливий певною мірою розподіл коштів між регіонами. 
Далі по законодавству дуже коротко, якщо можна. Слайд номер 7, здається. Далі, ще нижче. 
Ключові законопроекти. Для того, щоб це зробити, необхідні в тому числі законодавчі зміни. Я не хочу давати великі плани, там, повний перелік законопроектів, оскільки він складається з декількох блоків, це там ресурсне законодавство, це там профільне законодавство, це секторальне законодавство, це інституційне законодавство, це все стосується в тому числі регіональної політики. Я хотів би зупинитися на декількох ключових. Ключовим для нас на сьогодні є Закон "Про засади державної регіональної політики", він такий рамковий, але задає, власне, напрямок, як може реалізовуватися регіональна політика. Це, власне, предмет відання Комітету з питань місцевого самоврядування і регіональної політики. 
Які ключові блоки? Власне, цим законом ми можемо повністю переглянути систему планування і встановити вимоги до стратегії державної регіональної і також місцевої, до питання, звичайно, там стратегії громад, вони мають бути обов'язковим документом чи необов'язковим документом. Другий напрямок – це створення Національної агенції регіонального розвитку. Тобто якщо у нас не буде нормального  національного проектного офісу, який би взаємодіяв з  усіма регіональними проектними офісами,  також система не запрацює. 
Відповідно цим законом також можна відкрити можливість для фінансування Агенції регіонального розвитку, в тому числі за рахунок коштів державного бюджету. І передбачення, можливість створення комплексної системи моніторингу, розвитку територій. В першу чергу мова йде про соціально-економічні показники, ……………  і так далі, і так далі. Це ключовий  законопроект.
Далі важливий законопроект – це про стимулювання розвитку регіонів. На сьогодні у нас є від 99-го старий закон, який каже, що ми можемо визначати якісь території депресивними і все, і на цьому як би історія зупиняється. Таким чином, в нас Токмак уже там 10 років є депресивним, і жодних якихось рухів щоби його витягнути із статусу депресивного, крім боротьба за надання статусу районного центру, не було.
Тому ми пропонуємо прийняти новий Закон про стимулювання розвитку регіонів, де ввести, власне, поняття "проблемних територій". Це такі тимчасові заходи, які визначаються урядом на підставі чітких критеріїв. І під кожну проблемну територію, під кожен тип таких проблемних територій розробляється конкретний план роботи, в тому числі і можуть застосовуватися окремі податкові і бюджетні стимули, наприклад, як вільні економічні зони і так далі. Цей досвід дуже позитивно працює в Польщі,  позитивно працює в Литві, в Латвії, наприклад, і так далі. Ми би хотіли це застосувати також в Україні. Тільки так, можливо, створити, ну, прихід інвестицій. Ну, наприклад, виробництво "шкоди" в Закарпаття зайшло виключно тоді, коли в Закарпатті була територія як вільна економічна зона. Інших глобальних заходів інвесторів в Україну так сильно і не було. Тому це комплексні зміни, в тому числі законом... зміни до Податкового кодексу.
І наступний слайд – це реформа Державного фонду регіонального розвитку. Власне, цей проект був внесений урядом до парламенту під номером 4200. Що він передбачає? В такій складній дискусії з Мінфіном ми вийшли на формулу поступового збільшення Державного фонду регіонального розвитку як основного такого інструменту публічних інвестицій до 3 відсотків з державного бюджету. Ну, наприклад, щоб ви розуміли, на рівні там Польщі це 6-7 відсотків. От ми говоримо про 3 відсотки від дохідної частини державного бюджету. І, власне, принцип розподілу. Для того, щоб зберегти пропорційність фінансування кожного регіону, залишаємо 30 відсотків коштів, які розподіляються пропорційно між регіонами. 
Другий підхід – створені і новостворені громади, в тому числі і величезні громади, де величезна сільська територія. Наприклад, там Генічеська громада, 3 тисячі 200 квадратних кілометрів, величезна сільська територія навколо невеличкого міста. 
Тому для того, щоби підтримати розвиток і відновлення інфраструктури громад, з ДФРР пропонується цільову спрямувати частину коштів на рівні 20 відсотків кожній громаді, але пропорційно сільському населенню і площі, як це було, власне, з інфраструктурною субвенцією, щоби не обділити громади. І 50 відсотків коштів спрямувати на проекти розвитку, великі проекти, які не можуть бути фінансовані, ну, одним регіоном окремо. Мова йде про ті ж індустріальні зони, там аеропорти і інші великі інфраструктурні об'єкти або те,  що ми називаємо "інфраструктура для інвестицій". 
От у випадку, якщо буде збережено поступове збільшення Державного фонду регіонального розвитку і буде такий розподіл, власне, ми зможемо зовсім по-іншому підійти до реалізації проектів і підготовки проектів, які би, дійсно,  стимулювали  економічний розвиток регіонів.
Наступний слайд. Ось це індикативний розподіл між регіонами за чинним законодавством, виходячи з проекту Державного бюджету  на 21-й рік між регіонами (у нас є в регіонах, звичайно, великі там)  при умові, що ДФРР буде на рівні 9,3 мільярда. Там Донецька і Луганська області отримують значно більше, тому що велика кількість населення. Плюс вони є депресивними, бо там є  дуже низький рівень  валового регіонального продукту. Але це на 21-й рік. Якщо б такі темпи були – збільшення до 3 відсотків поступово –  ми би могли реалізувати великі проекти.
Єдина проблема в чому була, яку  зараз необхідно якось вирішувати, це велика кількість перехідних проектів. Тобто мова йде про те, що в попередні роки починалися, рефінансувалися частково велика кількість проектів, і вони не були завершені. І таким чином станом на сьогодні тільки за попереднім аналізом на 21-й рік вартість перехідних проектів складає там 4,1 мільярди гривень, тобто трохи більше 4 мільярдів гривень. Таким чином, якщо там, умовно кажучи, ДФРР буде зменшений, то ми зможемо реалізувати або продовжувати реалізовувати тільки перехідні  проекти, не починаючи нові. І жодного нового проекту в  21-у році не можна буде розпочати, тому що  перехідні ми завершити зобов'язані. Тому таким чином пропонується змінити підхід до фінансування регіональної політики, зокрема через Державний фонд регіонального розвитку, щоби фонд став ну таким ключовим інвестиційним інструментом уряду, країни там загалом в підтримці розвитку громад і регіонів.
Ось це  ключові напрямки, які ми би хотіли опрацювати спільно з комітетом, тому я сподіваюся, що по цих ключових напрямках у нас буде дуже хороша співпраця.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Іване. 
Прошу, Олександр Корнієнко. 

КОРНІЄНКО О.С. Пане Іване! Як вас по батькові? Михайлович, да? 
Дивіться,  а що ви будете  робити, ну, 9 же ж нема в бюджеті, правда? Скільки реалістично на момент сьогодні?
	
ЛУКЕРЯ І.М.  На сьогодні в проекті бюджету 9,36. За результатами бюджетної резолюції ця сума складає 6,18 плюс додаткові кошти, які також будуть іти там, умовно кажучи, на регіональну політику, ті ж там басейни, там наприклад, так. Але це, ну, квота конкретна, тому там в районі 7 мільярдів можна говорити про те, що іде на регіональну політику.

КОРНІЄНКО О.С. (Не чути) 

ЛУКЕРЯ І.М.  На 21-й рік всього.
(Загальна дискусія)

КОРНІЄНКО О.С.  Але 5 – це перехідні?

ЛУКЕРЯ І.М.  За попередніми підрахунками, 4 – перехідні. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Мікрофон, будь ласка, включіть.

КОРНІЄНКО О.С. Да. Чи можете ви вже в цьому році починати, незважаючи на відсутність законодавчого регулювання, з тим мільярдом, що лишився, якось експериментально застосовувати оце ваше районування, різні види територій? Можливо, неформально залучати до комісії представників нашого комітету і так далі? Ну, тобто чи можемо ми явочним порядком, поки ми там із законом цим на весну, дай Боже, щоб ми його приймемо, чи можемо ми гарні новації по перетворенню ДФРР у щось більш корисне, ніж він був до цього, чи можемо ми їх почати вже інтегрувати, навіть там з тим невеличким ресурсом, який є? І як ви будете це робити?

ЛУКЕРЯ І.М.  Я забув дуже важливу також річ зазначити, що проектом, який був внесений до парламенту, ми пропонуємо розширити склад комісії з оцінки і відбору проектів регіонального розвитку, залучивши представників і членів Комітету з питань місцевого самоврядування та регіональної політики, оскільки, я думаю, це було б важливо, оскільки комітет, до відання якого належить питання регіональної політики, також мають бути в комісії.
Власне, ми розпочали діалог з обласними державними адміністраціями, щоби вже сьогодні не залежно від змін готували проектні пропозиції, в тому числі де є проектно-кошторисна документація по проектах розвитку, виходячи з чітких технічних завдань, які ми погодили. Їх всього 2-3 напрямки на область, умовно кажучи, Закарпаття – там туризм, Херсон – зрошувальні системи там, Житомирщина – третій пріоритет, Запоріжжя там і так далі, і так далі. І вони вже готують проекти. Де будемо проводити риску, власне, під цими проектами, буде залежати від розміру фінансування.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу, спочатку Рубльов, а потім Безгін . Прошу, Вячеслав.

РУБЛЬОВ В.В. Дякую.
Перш за все, Іван Михайлович, дуже приємно почути ті напрямки і ту стратегію, яка, напевно, була відсутня перед цим у нашій співпраці з міністерством і з Кабміном. Сьогодні я бачу, що міністерство налаштовано якраз на роботу регіональної політики. Це мені дуже приємно. Але при тому всьому вас чекає велика робота щодо аудиту якраз регіональної політики. 
І я хотів би запропонувати вперше, напевно, раз у три місяці принаймні щоб ви до нас приходили. Як ми сьогодні спілкувалися і ми говорили про здобутки, які у нас є, або там, де потрібна допомога.
Коли ми говоримо про обласні державні адміністрації, те, що я чую і бачу по всій країні і в частности по Волинській області, вони нездатні засвоювати те нове, яке є. Тому я хотів би, щоб ви дійсно залучали, так як ви казали, в комісії ДФРР або депутатів Верховної Ради, або їхніх представників, які на місці можуть працювати. Це офіційні помічники.
Ну, і, звичайно, коли ми говоримо про бюджет країни, я все-таки з колегами, сьогодні присутніми в комітеті, наполягав би на розмірі ДФРР 1 відсоток. Тому що за цих умов принаймні ми можемо зберегти ті досягнення, які у нас були перед цим. Якщо розмір буде інший, я думаю, що частина депутатського корпусу буде все-таки, скажемо так, десь впливати на рішення по прийняттю бюджету. В цьому напрямку, я думаю, тут ми вас підтримаємо, і ми однодумці в цьому напрямку.
Що стосується програми басейнів, про яку ви говорили, я хотів би почути детальніше. Тому що, знаєте, у нас, напевно, не кругом в громадах потрібні басейни, хоча дуже корисно, дуже хочеться це робити. Але в сьогоднішніх умовах я ці кошти все-таки спрямував би на ДФРР і на ті речі, які нам потрібні. Тому що сьогодні звертаються громади Волинської області щодо добудови шкіл, садочків, щодо нових садочків, які ми можемо будувати. Тому що народжуваність у нас дітей росте. І я вірю в те, що якраз буде за вашою підтримкою прийнято мудре рішення в Кабінеті Міністрів. Або тоді ми перейдемо до рішень в залі. І я думаю, що вони будуть все-таки опиратися на потреби людей, громади. І вірю, що з вами спільно будемо працювати над цим.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Прошу, ваша репліка і…
 
ЛУКЕРЯ І.М.  Щиро вдячний. Ми абсолютно підтримуємо те, щоб періодично, можливо, навіть створити постійно діючу таку робочу групу по питанням регіональної політики. Згадаю, що на рівні уряду створена Міжвідомча координаційна комісія з питань регіональної політики, куди включений за посадовим статусом голова комітету, а також профільні народні депутати, які займаються питаннями місцевого самоврядування та регіональної політики.
Друге. Ми абсолютно підтримуємо те, щоб зберегти, власне, норми Бюджетного кодексу фінансування ДФРР на рівні одного відсотка шляхом відмовлення від якихось секторальних квот, тому що в одному регіоні є така потреба, в іншому – немає. Це хай регіон вирішує, виходячи із своїх власник пріоритетів.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Віталій Безгін, потім  Андрій Стріхарський.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую за презентацію. 
В принципі, я думаю, що в багатьох позиціях, що вже презентовані, у нас збігається бачення, Напевно, дійсно, є кілька речей, на яких я хотів би зупинитися. 
Перше. Що, дійсно, це реформування Державного фонду регіонального розвитку – це, напевно, єдина, як би це прикро не звучало, річ, яку нам за півтора року не вдалося зробити нічого, на відміну від всіх інших наших обіцянок. На превеликий жаль, тут прогресу немає. Сподіваюся, що можемо його здійснити. 
З приводу Закону "Про засади державної регіональної політики", я думаю, що тут всі тільки "за". Єдине питання постає, чи має це бути зовсім комплексний проект, чи все ж таки питання агенції регіонального розвитку треба буде винести в окремий законопроект. Я думаю, що ми це погодимо, враховуючи, наскільки просто ............. з тим чи іншим актом чи в комплексі. Тому тут питання, наскільки на це погодиться міністерство, воно є. 
А зараз дозволю собі ще одну тезу якраз-таки в контексті ДФРР. Дуже добре, що були зараз надані цифри з приводу перехідних проектів. І тут я ще раз, я на фракції це вже робив, зверну увагу, особливо мажоритарників, що, колеги, коли вам кажуть, що щось там збільшується з чинним поданням, воно дійсності не відповідає. Тому що ті кошти, які начебто збільшують соцеконом, я зараз навіть не буду казати про природу соцеконому (до речі, сподіваюся, що нас дивляться представники уряду), це не те, що є ДФРР. Із ДФРР, який зараз пропонується на бюджет 21-го року, це означає, що буде тільки добудова і реально не буде розвитку. Тому це, в тому числі ще й враховуючи те, що в бюджеті немає інфраструктурної субвенції на громади, означає, що, на превеликий жаль, розвиток місцевого самоврядування для авторів бюджету в нас не пріоритет. Це не в критику безпосередньо міністерства, це скоріше критика трошки вище.  Тому, будь ласка,  тут ми точно на одному боці. Я думаю, і всі підтримають, що це має бути 1,5 відсотка на все разом і бодай один на ДФРР збережений в цьому році, тому що не можна припускати знищення  місцевого самоврядування.
І прошу відповідь на питання в контексті потенційного розчеплення засад державної регіональної політики та агенції регіонального розвитку.
Дякую. 

ЛУКЕРЯ І.М.  Я думаю, що по засадах ми можемо виділити там ключові задачі, які ми хочемо зробити наступного року. Я так розумію, що для комітету також є пріоритет, це агенція регіонального розвитку, перезапуск такої агенції 2.0.
Друге. Це комплексна система моніторингу, до створення такої  її системи, де би ми могли зробити аудит всієї інфраструктури, громад, визначити пріоритети: що, скільки і куди нам необхідно інвестувати. Можна би виділити в окремий законопроект ці два питання для того, щоби вже на середину наступного року отримати конкретні фінальні продукти у вигляді систем, які працюють.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Стріхарський Андрій, потім Лариса Білозір. І завершуємо. 

СТРІХАРСЬКИЙ А.П. Шановний Андрій Михайлович! Андрій Стріхарський, Черкащина. Таке питання. Я в тому році направляв вам звернення відносно того, щоб ви внесли зміни в положення формування комісії ДФРР регіональної. На сьогоднішній день нічого не зроблено. Я піднімав питання декілька разів. 
Ми зараз… (Шум у залі)  Не призначили. Ну, давайте… яка різниця. Я не отримав відповідь на сьогоднішній день. Ми сьогодні підходимо до голосування за бюджет держави, потім ми підійдемо до розподілу ДФРР пооб'єктно. І знову мажоритарники   не мають можливості присутні бути на даних комісіях. Про що це говорить?  Про те, що ми представляємо свої округи, і ми розуміємо, що коштів недостатньо повністю забезпечити. Але нашу ініціативу ми хочемо, щоб ви враховували. Безпосередньо, як мінімум, бути присутнім.
В даній ситуації в цьому положенні, яке зараз існує, я не буду зараз методику її освітлювати, вона  не передбачає  нас, як депутатів, там… Тому голови ОДА не запрошують. Деякі запрошують, деякі  не хочуть, тому що керуються цим положенням. Будь ласка, внесіть зміни для того, щоб ми виконували свою роботу як мажоритарщики. Думаю, мене підтримують теж всі. 
Дякую. 

ЛУКЕРЯ І.М.  Дякую. 
Ну, я, на жаль, тільки, чи на щастя, тільки другий тиждень, тому обов'язково піднімемо ті звернення. Але в тому числі інші колеги зверталися нещодавно, вже до мене зверталися відповідно зі зверненням, щоби внесли зміни до положення. 
Єдине, що якщо буде відбирати, це одна історія, і буде можливість відбирати. А як у випадку, якщо мова йде про, як, наприклад, Волинська область, вартість перехідних проектів більша ніж весь ДФРР на 21-й рік у випадку, якщо він буде зменшеним. Тобто вибирати нічого не буде, буде мова іти виключно, що, дивіться, от ми зобов'язані фінансувати, от ми маємо формально бюрократично подати для затвердження для того, щоб фінансувати 21-й рік.  Але по цьому зверненню, я ж кажу, що не тільки ви зверталися. Ми обов'язково піднімемо, щоби опрацювати зміни.  

СТРІХАРСЬКИЙ А.П. Іван Михайлович, я просто хочу додати по Волинській області ремарочку. Волинська область згадана була. Я вам скажу, що не вистачить, напевно, тих коштів, які сьогодні, після засідання бюджетного комітету збираються виділити на ДФРР для того, щоб просто дофінансувати навіть ті об'єкти, які були з минулого року.  Не вистачає. 
Тому я б хотів би якраз, шановні колеги, щоб ми всі включилися в допомогу новому заступнику міністра і якраз допомогли відстояти ці статті видатків в бюджеті. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. У нас Лариса Миколаївна ще слово і все. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую дуже. 
Я просто в продовження. Трохи от Андрію Стріхарському відповім. Тут питання зараз не в положенні, по включенню положення, та я думаю, воно врегулюється. Це про те, що Вячеслав уже сказав. До речі, Черкаська область це те саме стосується. Якщо ДФРР обрізають, як зараз пропонується, не буде конкурсів нових проектів, тому що всі кошти підуть на добудування. Ось і все. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Це правда. Пан Віталій, сказав абсолютну правду. Тому…

СТРІХАРСЬКИЙ А..П. Дивіться, комісія в любому випадку існує ця і засідає, хоч добудовувати, хоч перехідні положення, хоч перехідні об'єкти реконструкції будівництва, капітальні і таке інше, в любому випадку потрібно вносити ці зміни. Ви розумієте чи ні? 30 відсотків входять в склад комісії громадські організації, представники ОДА і міст України, там асоціації. Депутатів народних там і не бачать. Розумієте? Хоча ми проводимо там роботи набагато більше, і ми бачимо очну проблему.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, Андрію.
Пані Лариса, прошу, вам слово. Тільки ближче до мікрофона, щоб всі вас почули. 

 БІЛОЗІР Л.М. Шановні колеги, Іван Михайлович, щоб таких ситуацій не було, щоб депутати там не виступали, не просили, дійсно, як би говорили про те, що порушується методика формування, а вона порушується. Якщо ми думаємо, що вилучили звідти народних депутатів, і ми на цьому як би вирішили питання, навпаки,  ми ускладнюємо ситуацію тим, що, знаєте, хочу порадити на майбутнє. Щоб не комісія вирішувала там чи з народних депутатів, ну, наприклад, там не буде народних депутатів, але там будуть місцеві депутати, депутати обласної ради, які теж свої шкурні питання вирішують. Я наведу пізніше приклад. Тому, щоб цього не було, треба так зробити, щоб ці агенції регіонального розвитку, щоб вони були експертами, щоб там були експерти, які оцінюють ці проекти. А депутати тільки, ну, точніше члени комісії, просто голосували, підтверджували ті бали, які набрав той чи інший проект. Тільки це шлях до виходу. І тоді це буде справедливо. А так завжди будуть маніпуляції. 
Я хочу навести приклад, ну, зараз немає народних депутатів на Вінниччині в цій комісії. І що ми маємо? Є купа перехідних проектів, які будуються на незаконних землях, подаються недостовірні відомості, і споруди деколи взагалі належить там Держлісгоспу, наприклад.  Я теж хотіла би, щоб ви долучилися до цього, тому що Мінрегіон донедавна відмежовувався і казав, що це не їхнє питання, вирішуйте через ОДА. А ОДА в цій комісії має людей, які зацікавлені, які мають своїх підрядників, які там продвигають певні проекти. 
Тому я хочу вас попросити, щоб все ж таки при цій реформі було враховано, комісія  в будь-якому разі вона буде завжди зловживати, чи є там народні депутати, чи ні. І щоб це робили саме агенції.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
У вас є що відповісти?

 ЛУКЕРЯ І.М.  Я дуже коротко. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я впевнений, що вам треба взяти не тільки до уваги, але народні депутати висловлюють саме ту думку, яка потрібна до врахування. Це перше. 
А далі ваша відповідь.  

ЛУКЕРЯ І.М.  Це я сприймаю взагалі як завдання, як законопроекти прийняті вже і необхідно виконувати. 
Абсолютно правильно, підтримую Ларису Миколаївну в частині, що має проходити оцінка, а комісія, власне, затверджувати. Такий підхід необхідно також зробити буде на національному рівні, що на національну комісію виносяться проекти, які пройшли попередню експертну оцінку, і тільки рейтинговий вже експертний список затверджується комісіями.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, у нас всі висказалися, да? 
Дмитро Микиша, прошу, вам ще слово, і завершуємо.

МИКИША Д.С. Я коротко. Колеги, тут дуже багато звучить про ДФРР, дивіться, давайте розмежовувати. Є три позиції. Перша – це відсотки обсяг коштів на наступний рік, щоб ми щось взагалі могли ділити. Друге – це якраз перейти вже до внесення змін до постанови і якраз саме в частині того, щоб народні депутати також були присутні. Ну, це завдання на наступний рік. І третє, найголовніше, паралельний процес – це реформування ДФРР як такого взагалі. Тому це процес нешвидкий, якраз третій пункт, він дуже довгий, глибокий, ґрунтовний, і ми повинні до нього підійти, як то кажуть, основательно, да. І в процесі вже реформування самого Державного  фонду регіонального розвитку ці регіональні комісії взагалі можуть зникнути. 
Тому давайте зосередимося на найголовнішому. Це, перше, відстоювати обсяг коштів на наступний рік. Після цього вже внесемо зміни до постанови ДФРР на наступний рік із залученням народних депутатів. А паралельно будемо працювати на створення того фонду, який дійсно допоможе регіонам розвиватися. 
Дякую.
(Загальна дискусія) 
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, дякую.
Є пропозиція взяти дану інформацію до відома. 
І друге. Підкомітету з питань регіональної політики та місцевих бюджетів, який очолює у нас пан Вячеслав Рубльов, запропонувати комітету спільно з міністерством план дій по питаннях законодавчого регулювання регіональної політики на 21-й рік.
Шановні колеги, якщо в нас нема більше якихось пропозицій, нема? За це ми голосувати не будемо. До розділу "Різне" переходимо. В "Різному" є бажання щось висловити? 
Якщо нема, оголошую засідання комітету закритим. Всім дякую.