СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та самоврядування
20 жовтня 2020 року
Веде засідання голова Комітету КЛОЧКО А.А.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Доброго ранку, шановні колеги! 
У нас уже є 14 членів комітету. Прошу зареєструватися, хто не зареєструвався. 
Шановні колеги, перед початком засідання давайте привітаємо Дмитра Сергійовича Чорного, у нього був день народження. Пане Дмитро, ми вас вітаємо! (Оплески)
 Колеги, на засіданні відсутній секретар комітету Дмитро Валерійович Ісаєнко. Тому прошу за секретаря засідання визначити заступника голови комітету Аліну Леонідівну Загоруйко. Аліна Леонідівна, ви не заперечуєте? 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Ні. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Шановні колеги, ми з вами визначили секретаря. 
Нагадую, що до складу нашого комітету входить 27 народних депутатів. У відповідності до статті 44 Закону України "Про комітети" засідання комітету є повноважним, якщо на ньому присутні більше половини від затвердженого Верховною Радою України складу його членів. 
На засіданні присутні 14 народних депутатів. Засідання комітету є повноваженим. Ми розпочинаємо наше засідання. 
Колеги, враховуючи, що пленарне засідання розпочнеться о 10:00, пропоную прийняти порядок денний одразу за основу та в цілому. Прошу підтримати та проголосувати. 
Прошу поставити голосування. 
За – 12. Плюс Іванов. 13-ть. 
Технічна служба прошу продивитися систему. 
Рішення прийнято. 
Проти – 0. Утримались – 1, да? Хто утримався? 
Рішення прийнято. 
Питання порядку денного, про повторний розгляд у другому читанні проект Закону України щодо внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації мережі та функціонування центрів надання адміністративних послуг та удосконалення доступу до адміністративних послуг, які надаються в електронному…
(Загальна дискусія)

_______________. 14 присутніх для кворуму, а рахується більшість від присутніх. 8 треба було "за".

 ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ні. Ні. 
(Шум в залі)
 
 _______________.  …(Не чути)…за порядок денний, тому що я просила внести пропозиції. Я пізніше вносила пропозиції, писала листи і таке інше. Ми затримались. За законопроект Лариси я буду його розглядати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Шановні колеги, якщо у нас є загальна згода, тоді ми ідемо далі. Тому ми входимо в порядок денний про повторний розгляд у другому читанні проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації мережі та функціонування центрів надання адміністративних послуг та удосконалення доступу до адміністративних послуг, які надаються в електронній формі (реєстраційний номер 2679) із зауваженням Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України від 23 вересня 2020 року.
Колеги, нам для зміни рішення, згідно статті 44 Закону України про комітети, потрібна більшість від затвердженого парламентом складу комітету. За дану пропозицію переглянути в частині уточнення маємо проголосувати "за" неменше 14 членів комітету. 
Надаю слово голові підкомітету з питань адміністративних послуг та адміністративних процедур – Білозір Ларисі Миколаївні. 
Прошу, Лариса Миколаївна. 

БІЛОЗІР Л.М. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Мікрофон, будь ласка. 

БІЛОЗІР Л.М. Шановний пане голово, шановні колеги, сьогодні на засіданні підкомітету з питань адмінпослуг ми сьогодні розглянули зауваження та пропозиції, які надійшли  від ГНЕУ та пропозиції від колег за результатами опрацювання інших актів, які пов'язані з фінансуванням ЦНАП і про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації мережі і функціонування центрів надання адміністративних послуг та удосконалення  доступу до адміністративних послуг, які надаються саме в електронній формі (номер 2679).
Зважаючи на положення частини другої статті 117 і частини шостої статті 118 Регламенту Верховної Ради України необхідно повторно розглянути окремі положення законопроекту. Для юридичної чистоти процесу, з метою врахування зауважень ГНЕУ, пропоную розглянути дві мої пропозиції, точніше три пропозиції, які по суті носять редакційний характер та підтримані членами підкомітету.
Перше: переглянути рішення комітету щодо редакційного врахування пропозиції номер 52, яка раніше була врахована, доповнивши після слів словами "може бути надісланий поштою. Дана норма в остаточній редакції законопроекту буде звучати так: "Частину п'яту статті 10 після слів "може бути надісланий поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення" доповнити словами "у тому числі, за бажанням суб'єкта звернення, кур'єром та за додаткову плату". Прошу поставити її на голосування та врахувати редакційно. 
Ставимо на голосування окремо, так? 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  І так, шановні колеги, є пропозиція переглянути рішення комітету щодо редакційного врахування пропозиції номер 52, яка раніше була врахована, доповнивши після слів словами "може бути надісланий поштою". Нам  треба 14 рішень, ви бачите, що тут технічне виправлення, тому прошу підтримати і  проголосувати. 
Прошу поставити голосування. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 14. Рішення прийнято. Проти – 0. Утримались – 0. 
Переходимо до наступної пропозиції переглянути рішення комітету щодо врахування частково пропозиції. Який номер?

БІЛОЗІР Л.М. Також потребує перегляду рішення комітету щодо врахування частково пропозиції 118 поданої мною, яка раніше була врахована, виключивши слова "та інших". Дана  норма в остаточній редакції  законопроекту буде  звучати так: "Надання суб'єктами звернення можливості самостійно звернутися за отриманням адміністративних послуг, які надаються в електронній формі  за допомогою безоплатного використання ними місць для самообслуговування". Прошу поставити на голосування та врахувати частково.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Прошу поставити пропозицію, озвученою пані Ларисою Білозір, прошу підтримати і проголосувати. Чи у всіх спрацювала система?
За – 14. Проти – 0. Утрималося – 0. Рішення прийнято.
Шановні колеги, ще є пропозиція у нас переглянути рішення комітету в частині підпункту 2, пункту 5 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення". 

БІЛОЗІР Л.М. Колеги, так, це "Прикінцеві та перехідні положення", де прописано, що обов'язкове створення ЦНАП саме у громадах до 10 тисяч у нас тільки за умови субвенцій, фінансування з бюджету, державного бюджету і там прописано на облаштування та обладнання. Але для того, щоб пов'язати з тими пропозиціями, які надавав наш комітет і з бюджетним запитом Мінцифри, де є слово "будівництво", прошу після слів "державного фінансування" доповнити словами "будівництво реконструкцій". Отже, ми передбачимо кошти не тільки на облаштування і обладнання, а також на будівництво і реконструкції, і створення ЦНАП за такої умови в громадах до 10 тисяч населення. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Я прошу, до нас доєднався Володимир Кальцев. Будь ласка, технічна служба, допоможіть зареєструватися.

БІЛОЗІР Л.М. Тому прошу поставити цю правку на голосування та врахувати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Зараз підключать Володимира. Технічна служба, зареєстрували? 
Прошу поставити озвучену пропозицію пані Лариси Білозір на голосування. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 15. Проти – 0. Утрималися – 0. Рішення прийняте.
Колеги, ми уточнили всі окремі положення законопроекту. Пропоную підтримати ініціативу Лариси Білозір щодо врахування зауважень Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України від 23 вересня 2020 року.  При підготовці до другого читання проекту з реєстраційним номером 2679 шляхом редакційного врахування раніше врахованої пропозиції номер 52 та частково врахованої раніше врахованої пропозиції 118 з урахуванням підпункту 2 пункту 5 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення". Доручити підкомітету з питань адміністративних послуг та адміністративних процедур спільно з секретаріатом комітету здійснити техніко-юридичне доопрацювання проекту для його подання на розгляд парламенту в другому читанні. Рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 123, частини другої статті 117 і частини шостої статті 118 Регламенту проект з реєстраційним номером 2679 прийняти в другому читанні та в цілому. В разі прийняття проекту закону в другому читанні та в цілому запропонувати парламенту доручити комітету при підготовці відповідного тексту на підпис Голові Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням його техніко-юридичне доопрацювання. Доручити виступити на пленарному засіданні народному депутату України Ларисі Білозір. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 15, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного питання порядку денного – презентації про результати та плани Мінцифри по цифровізації і цифровій трансформації та про деякі проекти цифровізації, цифрової трансформації у сфері регіонального розвитку та будівництва.
Колеги, є у нас дві пропозиції: результати та плани Мінцифри по цифровізації, цифровій трансформації презентує віце-прем’єр-міністр України – міністр цифрової трансформації України Федоров Михайло Альбертович. Я прошу вас до трибуни з регламентом 10 хвилин. А потім ми другу презентацію...

ФЕДОРОВ М.А. Всім доброго дня. Дякую за вашу увагу до звіту нашого міністерства. Ми хочемо познайомитися з усіма народними депутатами, тому що перший рік ми там робили наше, скажемо так, домашнє завдання: працювали над фундаментальними речами. Вже прийшов час ділитися тим, що в нас вийшло та збирати зворотній зв'язок для того, щоб покращувати наші плани та результати.
Там є презентація. Я дуже швидко тому що часу дуже мало.
По-перше, ми створили Міністерство цифрової трансформації, ви знаєте, поставили для себе чіткі цілі і рухаємося, фокусуємося саме на цих цілях.
У нас є чотири цілі, ми суто працюємо сфокусовано над цими цілями. У нас вибудований достатньо ефективний менеджмент. 
Перша ціль – це за три роки відцифрувати всі державні послуги, які є на сьогодні, зробити їх онлайн. І запровадити принцип, якщо послуга не буде онлайн – вона не може існувати офлайн.
 Друга наша ціль – це "покрити" Україну інтернетом на 95 відсотків. І це фіксований інтернет, мобільний інтернет. Це розвиток цифрової економіки без цього взагалі неможливо в ХХІ столітті щось розвивати.
Третя наша ціль – це навчити 6 мільйонів людей українців базовим цифровим навичкам. Тому що на сьогодні 7 із 10 людей взагалі вважають, що "держава в смартфоні" – це якийсь монстр, це концлагер, це взагалі дуже якась страшна річ.
І, четверта наша ціль – це збільшити долю ІТ та креативної індустрії ВВП нашої країни до 10 відсотків – сьогодні  це 3,7-4,2 відсотки. 
По кожній цілі ми рухаємося швидко. У нас за кожною ціллю в міністерстві закріплений конкретний заступник. У кожного заступника ця ціль декомпозована на підпроекти і за кожним підпроектом є відповідальний менеджер.
Тобто у нас організаційна структура всього міністерства вибудована сучасно. У нас немає цього "совка", у нас є формально департаменти управління і так далі, експертні групи. Але, як у приватних компаніях дуже ефективно, мені здається, вибудований менеджмент.
Також ми не тільки в міністерстві його побудували, ми побудували на рівні всієї держави. Ми створили Комітет цифрової трансформації вперше в історії  України для  того, щоб законодавчо підтримати всі наші ініціативи. 
Ми створили продуктову компанію Diia Company за короткий період. І у нас є внутрішня розробка, і ми багато віддаємо на аутсорсинг.
Також ми в кожному міністерстві запроваджуємо заступника з цифрової трансформації – це така унікальна річ, тому що ми пронизуємо кожне міністерство. І ми півроку, трохи більше працювали, як аутсорсингова компанія для всього уряду. Але зрозуміло, що для того, щоб швидше рухатись потрібно перебудувати всю систему і тепер у нас у кожному міністерстві є профільний заступник – це умовно "цифровий міністр", який формує цифрове бачення, вибудовує свою команду і вже по-сучасному працює, і рухається швидко. Це нам дозволяє в кожному міністерстві розробити план  цифрової трансформації на  наступний рік.
Ми сьогодні прийшли до вас з планом цифрової трансформації у вашій галузі для того, щоб зібрати зворотній зв'язок, і щоб наш план був і вашим планом, щоб ми однією командою реалізовували  весь наступний рік. 
Також ми працюємо над фундаментальними проблемам, це  проблеми реєстрів. Там їх дуже багато, там і не 200, і не 300, їх – тисячі в нашій державі. Вони дуже неефективно між собою взаємодіють, із-за цього потрібні всі ці папірці, довідки і так далі. Ми працюємо над реєстром народонаселення, це базовий реєстр, який об'єднає в собі багато реєстрів. Ми покращимо демографічні реєстри. Ми вбиваємо  непотрібні реєстри, підпорядковуємо  собі їх, робимо логування для того, щоб  витоків даних не було. Ми запровадили естонський проект "Трембіта". Це шина, яка дозволяє обмінюватися даними між реєстрами.  І на сьогодні там мільйони транзакцій в день йдуть  через  цю шину, і це дозволяє відмовлятися від різних зайвих продуктів.
Якщо можна, слайд, декілька слайдів назад. 
Які у нас є результати в  кожному напрямку? 
По-перше, ми  запустили додаток "Дія", вже 6 мільйонів користуються додатком "Дія". Кожного дня ми покращуємо дані в додатку, покращуємо сам додаток. Це для нас, знаєте, чесно кажучи,  певне промо для населення України, щоб  українці зрозуміли, що таке  "цифрова трансформація", тому що важко там моїй бабусі розказати, що таке "базовий реєстр"  і чому там потрібні бути якісні дані. Але, коли вона там  отримує пенсію автоматично або ще щось, вона тоді розуміє. Сплачує комуналку онлайн, вона розуміє, що це. Тому ми робимо масові продукти, які розвивають тему  цифрової трансформації. Ми перші у світі запустили електронні паспорти, ми запустили четверті в Європі водійські посвідчення. На сьогодні, ви знаєте, 5 жовтня ми презентували "Дія 2.0", там  дуже багато послуг: і свідоцтво про народження дитини електронне, і сплата боргів за впровадженнями виконавчої служби, сплата штрафів, ІПН електронний, довідка внутрішньо переміщеної особи. Тобто ми хочемо, щоб всі документи були в додатку "Дія", і будемо поступово тоді туди послуги додавати. 
Також ми окремо розвиваємо портал "Дія". Їм користуються вже більше 2 мільйонів людей. Ми запустили найшвидшу  можливість заповнити онлайн, отримати, зареєструвати власну справу (ФОП). Ми проводили на "Шустері" експеримент, людина онлайн, не підготовлена, реєструвала ФОП, за 7 хвилин зареєструвала. 
Також ми запустили реєстрацію ТОВ. Там класний модальний статут, можливість підписувати електронним ключем одразу кільком засновникам ТОВ реєструвати. 
Ми запустили "е-Малятко". Вже в 15 областях працює. В 15 регіонах "е-Малятко". Це можливість за 20 хвилин отримати дев'ять послуг про народження дитини, соціальна допомога, реєстрація дитини  і так далі. 
Також робили експеримент, людина не підготовлена 22 хвилини реєструє. Для цього потрібно було більше 30 документів збирати, 9 установ, 10 днів. Ну, тобто це взагалі жах був. 
І всі нові послуги ми запускаємо на порталі "Дія". Там є кабінет забудовника, СС1 вже запустили. 
Тобто, ну, ми будемо про речі вже профільні трохи пізніше говорити. 
Про "Трембіту", реєстри я вже говорив. 
Що стосується інтернету. Ми у минулому році з Президентом підписали меморандум з операторами. І розподіли 900 діапазон. Це дозволило з 1 липня почати активно покращувати інтернет. Ми в 2700 населених пунктах за три місяці підключили, вперше, до інтернету мобільного 4G. І покращили в 2600 населених пунктах. Тобто з 1 липня і два роки буде процес іти, вже не зворотній. Він допоможе вкрити країну на 95 відсотків мобільним інтернетом. 
Також ми працюємо над фіксованим інтернетом. Ми зробили перше якісне дослідження, дуже важке, там методологія case study, багато методів, це і сервісне тестування швидкості і опроси. Ну дуже багато різних методів. І ми зрозуміли, що більше 10 тисяч об'єктів соціальної інфраструктури не мають підключення до інтернету. А, якщо немає… Ну, дуже часто, коли об'єкт соціальної інфраструктури, лікарня, наприклад, немає підключення до інтернету, то і в цьому селі взагалі немає інтернету. Ну, розвивати там "цифрову державу" неможливо. Тому ми заклали в бюджет, якщо Верховна Рада проголосує, 900 мільйонів. Ми за два роки такими транзакціями зможемо підключити всі взагалі об'єкти соціальної інфраструктури. Тобто ми на сьогодні чітко розуміємо, яка школа реально немає підключення, скільки грошей потрібно, який провайдер може це зробити. Не буде, як це робили в минулому році або два роки тому, Міносвіти, коли виділили майже мільярд і підключали  15 разів та школа, яка вже мала фіксований інтернет. Такого немає. У нас є чіткий "бронбенплан" –  він називається. Ми розуміємо, як операційно керувати процесом підключення. Також ми запустили для людей старшого покоління, але взагалі всі користуються цим порталом "Дія. Цифрова освіта". Вже 300 тисяч людей отримали безкоштовну цифрову освіту. Це курси кожного тижня ми запускаємо безкоштовні. Багато депутатів приймали участь, зірок різних. Ми запустили також в бібліотеках офлайн, півтори тисячі по всій країні бібліотек, в яких є комп'ютери, можна на сьогодні піти і безкоштовно отримати цифрову освіту. Я цим дуже пишаюся. 76 вищих навчальних закладів запустили пілотний проект з підприємництва. І ми на сьогодні збираємо заяви зі шкіл. І з наступного освітнього семестру запустимо там у сотнях шкіл також предмет з підприємництва. 
Взагалі ми хочемо, щоб в наступному році всі вищі навчальні заклади і всі школи мали предмет з підприємництва. Туди і цифрові навички частково входять. Ми хочемо, щоб країна підприємців все-таки була. І розвиваємо це мислення людей в цьому  напрямку. 
Дуже багато ще є ініціатив в кожному. Це там 1 відсоток з того, що ми робимо. "Дія Сіті", ми його подаємо, напевно сьогодні ми будемо реєструвати або завтра, ось-ось. Реєструємо законопроект "Дія Сіті". Це найкращий в світі, ну майже, мені здається найкращий. Може хтось, де знайде ще кращі умови, але ми не знайшли умови для ІТ та креативної індустрії зареєструвати та вести бізнес.
Тобто на сьогодні ми треті в світі по аутсорсингу. Тобто ми продаємо ІТ іншим країнам, щоб продукти вони розробляли, але у нас несправедливість. Всі на ФОПах. 5 відсотків сплачують аутсорсингові компанії, а продуктові компанії, наприклад, Samsung або ІТ там розробка "Київстару" там в 20, 30 там і так далі, повністю в білу працюють. 
Тому ми на цій віртуальній спеціальній економічній зоні в правовому режимі створюємо рівні умови 5 відсотків для всіх і можливість в білу працювати. Вже черга з компанією стоїть там від Телеграму, не знаю, Samsung і "Київстару" там до якихось ІТ-компаній, які запускають продукти. Тобто це проривний продукт, він також у фокусі Президента. Я думаю, що  це взагалі для бренду України в світі буде крута перемога. 
Ми, до речі, скажемо схантили менеджмент з Білорусії, який запускав ПВТ (Парк високих технологій).  І він нам допомагає вже всі помилки (в них вже більше 10 років працює), всі помилки вже врахувати в нашій спеціальній зоні.
Також ми виконуємо функцію як антикорупційний орган, 2 роки розроблялася  методологія, як оцінювати ефективність електронних послуг. Наприклад, коли людина реєструє ФОП онлайн, вона  там в  ЦНАП не пересувається, якщо вона живе в невеличкому населеному  пункті не їде в районний центр, вона не витрачає робочий час і взагалі, якщо навіть в Києві пересуватися. Тобто методологія багато чинників аналізує. І послуги, які ми запустили у минулому році, вже майже мільярд зекономили українцям,  вони просто ці гроші не витрачали. І у наступному році послуги, які ми вже запустили, тільки за цей місяць дозволять 10 мільярдів зекономити. 
Також ми подолали частково (чесно кажу вам, частково) тому що там багато проблем ще, я думаю, на кілька років зі скрутками в податковій, тобто  ще там є проблеми. Але  найголовніші які були, про які всі казали, ми разом зі Службою безпеки та податковою (тому що ця податкова нас пустила нарешті в реєстр), ми подолали там  проблему в IT-інфраструктурі і на сьогодні більше 2 мільярдів гривень кожного місяця бюджет отримує додатково. 
Також ми зупинили (моїм підписом) 2,8 мільярда гривень – це закупівлі на IT, які  хотіли "попилити". Тільки в Києві 700-800 мільйонів зупинили. Так дістали Кличка, що він написав (не Клочка, а Кличка), так дістали його,  що він написав лист: "Прошу зупинити всі закупівлі в IT".  Тому що там реально була велика корупція, на 2,8, кожен документ є мій підпис, ми зупинили. Тому ми виконуємо функцію як антикорупційний. Нагадаю, що НАБУ, мені здається 1,1 мільярда у них KPI стоїть повернути до бюджету, тобто ми більше змогли грошей вже зекономити і залишити в бюджеті.
Ми прийняли дуже фундаментальний Закон "Про електронні комунікації". Я вам дякую за підтримку, знаю що ви його голосували всі. Також для нас є  ще кілька законопроектів-викликів,  це Закон "Про хмарні послуги", про реєстри, потрібно приймати в другому читанні. І дуже важливий для нас буде законопроект, ми  ще шукаємо форму для нього. Ми хочемо зупинити, щоб державні органи з 1 вересня наступного року вимагали взагалі паперові документи у населення. Тобто на сьогодні, ви знаєте, що є така стаття в Законі "Про адміністративні послуги", але вона не виконується, ця стаття. Ми хочемо підняти або на рівень Конституції, або на рівень цифрового кодексу, або взагалі комунікаційно це зробити. І тут потрібна також ваша допомога.
Ми розуміємо, що з точки зору менеджменту, коли ти робиш якісь проривні проекти, потрібно надавати команді, людям ресурси. Тому ми інфраструктурно повністю підготовлені, ми працюємо над платформою для розгортання реєстрів, щоб потім не потрібно було купувати, а вона була єдина для всієї держави на відкритих технологіях, немає … …., тобто ми ні від кого взагалі не залежні будемо. І ми маємо там продукт для ЦНАПів – "Вулик", да, для того, щоб безкоштовно запроваджували цей продукт. Ми маємо "Трембіту", яка дозволяє обмінюватися даними. Ми будемо будувати вже, якщо проголосують бюджет, да, та й як не проголосуємо, знайдемо гроші, будемо будувати Дата-центр для того, щоб хостити реєстри в цьому Дата-центрі.
Тобто інфраструктурно в нас все є для того, щоб досягти цієї цілі. Це буде взагалі прорив у світі, якщо держава не буде вимагати паперів. У нас є багато випадків, наприклад, у реєстрі майна 30 відсотків тільки майна. Потрібно там сканувати архіви БТІ і так далі. Якщо такі випадки, то тоді, звичайно, людина буде доносити ці документи, але якщо все є в реєстрі, навіщо вимагати? Це неефективність держави, що вона не обмінюється даними в реєстрі.
Тому тут потрібна ваша буде допомога і приймати цей закон і комунікувати. І ми хочемо, що ви знали взагалі все, що ми робимо, тому що це не політичне питання, неважливо, яка партія, потрібно це, неважливо, хто буде міністром. Цей напрямок потрібно розвивати і це те, що нас робить першими в світі. Потрібно максимально про це говорити, робити, і тому потрібна ваша підтримка. Я сподіваюся, що будемо часто зустрічатися, ділитися результатами, будемо від вас зворотній зв'язок отримувати. 
І я сподіваюся, швидко, все. Хотів би запросити. В нас, я говорив, що ми запровадили посаду заступник з цифрової трансформації в кожному міністерстві, в кожній обласній адміністрації. У нас є менеджер, який курує там, у міністерстві відповідає за конкретне міністерство: один менеджер – одне міністерство. Також ми розвиваємо, у нас є департамент регіональної цифровізації, ми активно його розвиваємо. Я хотів би запросити своїх колег. В чому мета, ще раз, нашої зустрічі? Взагалі, щоб хоча б поверхнево ви зрозуміли, чим ми займаємося, могли, якщо потрібно, заглибитися, і ми там будемо (скільки потрібно часу) разом з вами працювати над цим. І ви зрозуміли, що ми будемо робити у вашому напрямку. Потім ми зберемо зворотній зв'язок, доробимо цю стратегію цифрової трансформації у вашому напрямку. Ми її забюджетували максимально і будемо її впроваджувати протягом року, і в наступному році там буде звіт, і буде нова стратегія.
У мене все. Передаю слово. 
Дякую дуже вам. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Михайле Альбертовичу. Я думаю, що змістовна презентація.
У нас ще є презентація про деякі проекти цифровізації і  цифрової трансформації у сфері регіонального розвитку та будівництва. У нас презентує заступник міністра розвитку  громад та територій України з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій, цифровізації Дудченко Олександр Сергійович та директор Директорату регіонального розвитку Міністерства цифрової трансформації України Бортник Вадим Михайлович. 
Я прошу з трибуни, будь ласка. Але нам треба буде швиденько. Якщо можна… (Шум у залі)  
Да. Дякую. 

ДУДЧЕНКО О.С. 
Доброго дня. Дякую за запрошення. Дуже коротко хотів би представити основну стратегію і напрямки цифровізації  з боку Мінрегіону.
Є два напрямки. Перший – це загальнодержавні структурні проекти, які мають на меті змінити там підхід, і  вони проникають  до кожного регіону.
І другий напрямок – це, скажем так, цифрова стратегія регіонального розвитку, це розвиток кожного окремого регіону, це впровадження ІТ-інструментів на рівні регіонів, міст, ОТГ.  Тому, перше, почну з проектів.
Зараз в опрацюванні 12 основних проектів. Часу мало, тому про головні. Всі вже, мабуть, чули про Єдину державну електронну систему у сфері будівництва. Це проект, який зараз знаходиться в активній розробці та впровадженні. З 1 грудня всі документи, які стосуються  будівництва подаються тільки через електронну систему і це великі зміни в сфері будівництва.
Також амбітний проект – створення   Єдиного містобудівного кадастру. Це система, яка має знову ж таки на меті зібрати всю інформацію по містобудівним умовам та  обмеженням і перейти, скажемо так від політичних  рішень по розвитку інфраструктури до Data Driven на основі даних.
Також такі важливі по створенню реєстрів: єдиного адресного, реєстру будівель та споруд, системи  по організації розподілу коштів Державного фонду регіонального розвитку, системи по обговоренню проектів будівництва, загальнодержавну систему по плануванню і контролю об'єктів будівництва за державний кошт та інші.
Стосовно стратегії регіонального розвитку зараз напрацьовується документ, я думаю що ми його представимо десь за місяць-два. І прошу вас долучитися до його обговорення для того, щоб це був комплексний документ і всі розуміли, яким чином ми будемо розвивати регіони.
Також є бажання і бачення, що нам потрібна структура – це  деяка інституція, яка буде забезпечувати обмін кращими практиками між регіонами. Тому що регіони напрацьовують дуже багато цікавих рішень, але вони витрачають кошти на одні і ті ж самі проекти, постійно вигадують ровер,  а нам потрібно все це централізувати.
Дякую за увагу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Олександр Сергійович.
Я запрошую до слова Бортника Вадима Михайловича. Прошу, вам слово. Вибачте, що регламент  3 хвилини тому що треба повертатися до праці у Верховній Раді.

БОРТНИК В.М. Доброго дня, колеги! Дякую за можливість. Розкажу, що Мінцифри робить і планує робити з регіональною цифровізацією.   
Чотири наші головні меседжі везіння. 
Це, по-перше, створити інституційну спроможність в громадах для того, щоб реалізовувати цифрові рішення. 
Друге. Про те, що цифровізація – це не про нас, а це про громадян, це про кожного, то як Smart City, кожен громадянин стикається з цифровізацією, коли їде в транспорті, йде до лікарні і так далі.
Третє – це  управління самою громадою. Це там про речі, які впроваджуються для того, щоб підвищити ефективність управління. Наприклад, прийняття рішень громади на основі даних.
І останнє. Це забезпечити інтероперабельність місцевих сервісів. Тому що є дуже багато чого впроваджено вже в громадах, але воно… Ми називаємо це "зоопарком рішень", воно не поєднується, не обмінюється даними.
Наступний слайд, будь ласка.
З точки зору взаємодії. Зараз вже в обласних державних адміністраціях з'являються також заступники голів ОДА з цифрової трансформації. У нас вже узгоджено 7 заступників, і ми вважаємо, що до кінця року у нас вже  сформується команда в регіонах, яка буде допомагати громадам. І також є заступники в міністерствах, з якими спільно ми будемо допомагати громадам зробити цей цифровий  розвиток.
Наступний слайд, будь ласка.
Я знаю, що є проблеми, про які  ви знаєте. Перше – це немає кадрів в регіонах,  друге – це дуже різний рівень цифровізації між містами і маленькими громадами. І це дуже важливо для вас, тому що тут потрібно, щоб в ту цифрову еволюцію, яку зараз робить Мінцифри, щоб регіони не залишились десь позаду. Тобто щоб у регіонів була можливість, потрібно зараз будувати фундамент для  того, щоб  люди в невеличких громадах  змогли долучитися до тих цифрових рішень, які зараз робить країна.
Наступна важлива річ – це низький рівень цифрової грамотності у самого населення. І є також питання, я зупинюся лише на одному. Не всі керівники громад розуміють користь і важливість цифровізації. І це може бути проблема.
Тому, будь ласка, наступний слайд. 
Дуже хотілося б… Наші цілі. Налагодити взаємодію. Це воно може не так очевидно з точки зору, що його не можна потискати цей проект, але для громад дуже важливо обмінюватись один з одним своїми кращими практиками і досвідом. 
Друге. Це підвищити компетенції тих, хто в середині впроваджує ці цифрові рішення. 
Створити спільноту регіональних лідерів, які би робили цю цифровізацію. 
Ну і головне підвищити інституційну спроможність. 
Тобто моє завдання, як людини, яка займається і координує регіональну цифровізацію, щоб в кожній громаді з'явилася програма цифрової трансформації, з'явився заступник мера або голови з цифрової трансформації з відповідними структурами, повноваженнями. Якщо це невеличка громада, то це може бути відповідальна особа. Якщо це велике місто як Харків, Дніпро і інше, то це заступник мера с комунальним підприємством, які б мали спроможність далі будувати цю цифрову трансформацію. 
Ну, на жаль, про проект я розповідати не буду, тому що, ну, це ваш час. Я хочу вам дати тільки один меседж, що для нас дуже важливо зараз, щоб регіони також були з нами. Я прошу вашої підтримки тих цифрових ініціатив, які ми робимо. Це дуже важливо, щоб регіони зараз були з нами і ми разом зробили ці кроки в наше майбутнє. 
Дуже вам дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, Вадиме Михайловичу. Ми з вами познайомилися. Сподіваюсь, що комітет буде… 
Шановні колеги, дану інформацію ми заслухали, ми за неї не голосуємо, беремо до відома. 
Шановні колеги, ми переходимо до розділу "Різне". Якщо є комусь щось сказати, прошу. 
Пані Олена Олексіївна Шуляк зверталася до включення питання про розгляд законопроектів. Пані Олена, хочу вам повідомити, що ті законопроекти, які ви надсилали і ті зауваження, які у вас були. У нас буде на розробці житловий кодекс, де ми будемо вносити всі зауваження, які були, що стосуються будівельного напрямку. Тому прошу долучатися до робочої групи, яка буде повністю опрацьовувати дане питання.
Прошу.

ШУЛЯК О.О. У мене є невелике зауваження. Я хочу всім нагадати, що комітет... (Не чути)  Я хочу нагадати всім ще раз, що комітет є колегіальним органом, і я все ж таки хотіла, щоб важливі речі ми обговорювали і приймали більшістю на комітеті, а не одноосібно.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Олено. Вся інформація повністю є в чаті комітету, ви її бачите, тому...

ШУЛЯК О.О. У нас немає інформації, які саме документи ви відправили як план законопроектних робіт. І я сподіваюсь, що ніхто з членів комітету не бачив, що саме ви відправили, приймаючи рішення одноосібно. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Вся інформація є публічною, все. Дякую.
Шановні колеги, я оголошую засідання комітету закритим. Пане Віталій, прошу, вам слово, прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Добре. Я просто, вже все одно запізнилися, що ви поспішаєте? Дивіться, я просто з приводу плану законопроектних робіт і загалом, да, щоб у нас на цих питаннях не виникала напруга. Я думаю, що більш правильно на майбутнє просто, що в нас є профільні заступники міністра, навіть Мінцифри – навіть тепер цифрової трансформації, є голови підкомітетів, я думаю, що просто логічно, щоб ми в спосіб взаємодії безпосередньо двох гілок влади і, зокрема, Офісу Президента формували подібні речі, щоб потім напруга в нас не виникала на порожньому місці, зокрема, між членами комітету. Я думаю, це було б правильно.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. Саме таким чином було, але є напруга, і я впевнений, що ми її знімемо. Дякую всім.