СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань  організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування
01 липня  2020 року
Веде засідання голова Комітету КЛОЧКО А.А.

(Після перерви)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, доброго дня! Шановні колеги та гості, я прошу зайняти, будь ласка, місця та зробити тишу. 
Пане Романе, дякую. Дякую вам. Прошу займати, будь ласка, вільні місця. Всім місць вистачило?  
Шановні колеги, ми продовжуємо наше засідання, виходимо з перерви. 
Ще хочу сказати декілька слів. Вже 25 років щороку 1 липня в Україні відзначають День архітектури. Роблять це в один день з усім світом. Нетлінні творіння архітекторів дарують людям естетичне задоволення, приносять в житті кожній людині радість і захоплення. Наш комітет сьогодні охоплює дуже багато сфер відання, і архітектура – це частина містобудування. Нам здається, що багато міст майже вічні, але якщо поглянути трошки уважніше, виявляється, що вони невпинно змінюють свій архітектурний вигляд з часом. У День архітектури я сердечно вітаю людей, завдяки яким наші міста в наступні роки будуть ставати ще більш красивішими. Це свято об’єднує не тільки архітекторів, а й усіх небайдужих до цього великого мистецтва людей. Зі святом усіх нас! Вітаємо вас! (Оплески)
Колеги, ми всебічно обговорили дане питання вчора. Пане Віталію, я прошу продовжити вас по питанню районів, продовжити наше засідання. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, пане голово. Дякую всім. 
Доброго дня! Ще раз хочу щиро подякувати за вчорашній безпосередньо комітет. Я думаю, що це дійсно було конструктивно, хоча і непросто. Сьогодні, вочевидь, буде складніше, тому що в нас залишилися ті області, по яких дійсно є певні конфліктні ситуації в куди більш непростій формі. Тим не менше я хотів би ще звернути нашу увагу на кілька моментів з приводу вчорашнього засідання, по яких так само відбувалися в нас додаткові консультації. Вони носять технічний характер. Перший момент стосується Тернопільської області. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Номер? 

БЕЗГІН В.Ю. Що-що? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Номер в нас по цьому скажи мені, будь ласка. 

БЕЗГІН В.Ю. Тернопільська – 19-а область. В нас там були, власне, ми спиралися по тому, щоб громада Теребовлянського району віднести до Тернопільського району, але там пропустили Іванівську сільську громаду. Тому, власне, пропозиція врахувати цю неточність і безпосередньо віднести Іванівську сільську громаду так само до Тернопільського району. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Заперечення є в членів підкомітету? 

БЕЗГІН В.Ю. Якщо є заперечення, можемо окремо ці питання ставити на голосування, якщо в когось є заперечення. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Заперечень немає, тому продовжуємо. 

БЕЗГІН В.Ю. Немає, дякую. 
Далі є ще один момент, який стосується Луганської області та, власне, Луганської військово-цивільної адміністрації. Ви знаєте, що ми в минулому зазначали неодноразово, що по областях, що наближені до зони тимчасово окупованих територій, і безпосередньо чи є тимчасово окупованими територіями, як, власне, Крим, є потреба в присутності щільнішої державної влади. Вчора ми розглядали питання з приводу того, що Щастинський район, він не є потрібним, але ми проводили додаткові консультації безпеки з цього питання, і таки зараз є пропозиція все ж таки переголосувати дане питання щодо збереження Щастинського району. 
Єдине, є консолідована позиція, що оскільки місто Щастя знаходиться прямо на лінії розмежування, то тимчасово перенести центр, адміністративний центр, в селище міського типу Новоайдар, який більш безпечно знаходиться територіально. Я думаю, що це можна окремим голосуванням винести, якщо є потреба. 
Колеги, є в когось зауваження? Тоді прохання…

ГОЛОВУЮЧИЙ. У членів підкомітету щодо Луганської області. Чотири райони у нас, да, чи скільки получається? 

БЕЗГІН В.Ю. Чотири райони. Щастинський район з центром  у Новоайдарі. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Всі погодилися з цим питанням? Все. 

БЕЗГІН В.Ю. Перепрошую, мається на увазі чотири райони на підконтрольній території. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. На підконтрольній території, да. Там взагалі в нас більше. 

БЕЗГІН В.Ю. Просто  щоб ми не мали сумнівів. 
Добре. Тоді пропоную йти далі, безпосередньо по незакритих питаннях. 
Так, власне, ми зупинилися, якщо не помиляюсь, спочатку на букві "х". Власне, у нас там є дві області, це Харківська область. Пропоную розпочати з неї. 
Ми розглядали це питання, в нас було безпосередньо урядова редакція, редакція обласної державної адміністрації. Ми розглядали це питання на робочій групі. На робочій групі ми прийшли висновку, що безпосередньо більш логічним було б утворювати район з центром в місті Богодухів, при цьому, щоб зняти соціальну напругу, місто Люботин, оскільки воно знаходиться в зоні харківської агломерації, мало би відійти безпосередньо до Харківського району. В той же час під час вчорашнього засідання підкомітету, і колеги можуть це підтвердити, було ухвалено рішення, оскільки представниками так само нашого комітету була озвучена позиція про альтернативне бачення, яке спирається, зокрема, на ранішні напрацювання, в тому числі і міністерства, експертного середовища щодо абсолютно іншої конфігурації Харківської області, ми вчора погодилися, що Харківська область в нас пройде окремим голосуванням. Тому, власне, я думаю, або пан Микиша, або пан Літвінов, які є  представниками комітету і представляють наш район, озвучать свою пропозицію, після цього ми винесемо обидві пропозиції на голосування, це буде чітко відповідати рішенню підкомітету. 
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Хто є? Пан Микиша. Прошу, Дмитро Микиша, вам слово. 

МИКИША Д.С. Дякую, колеги. 
Повторюсь після вчорашнього засідання. Перш за все, нас дуже багато дивляться людей, і перш за все, з Харківщини, і хочу перше для них сказати, що субрегіональний рівень – це не про людей. Про людей якраз ті послуги, які вони збираються отримувати, це буде на рівні базовому, на рівні громад. Субрегіональний рівень –  це якраз для територіальних представництв центральних органів виконавчої влади. Це перше.
І якраз з цього першого витікало моделювання Харківської області, яке ще було раніше прийнято Міністерством регіонального розвитку, і воно складало чотири укрупнених райони. До цього формування були деякі питання і навіть конфліктні ситуації. Тому обласною державною адміністрацією і всім експертним середовищем почали якось виходити з цього питання, дрібнити ці райони. Наразі їх сім, а вже йде мова про восьмий. Це говорить про те, що конфліктні ситуації не те, що не вирішені, а усугубились, і взагалі зараз заходять у глухий кут. 
Тому підтримуючи свою послідовну позицію, я завжди виступав за те,  щоб їх не було сім, а було набагато менше. Пропоную повернутися до першочергового варіанту, де Харківська область складається з чотирьох укрупнених районів з центрами у Харкові, Ізюмі, Лозовій та Куп’янську. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Олександр Літвінов, прошу, вам слово. 

ЛІТВІНОВ О.М. Шановні колеги, дійсно, я підтримую пропозицію мого колеги Дмитра. Ми на минулому тижні провели велику кількість консультацій, обговорень, круглих столів і разом з експертами. І та ситуація, яка склалася на сьогодні, вона, на жаль, не вирішує ті проблеми, які зараз існують в Харківській області, тому що компроміс Богодухів-Люботин, на жаль, не найдений. Є питання по Чугуївському району, там, на жаль, немає прямого транспортного сполучення  Зміївський і Вовчанський райони. Тому ми заходимо у глухий кут. 
І я вважаю, що є експертні висновки, є заключення. І першочерговий варіант –  чотирьох районів, і моя позиція також – це чотири райони. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Віталій Безгін, прошу. 

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, колеги. 
Ну, моя позиція все ж таки полягає в тому, що в нас є позиція підкомітету, але в той же час позиція підкомітету ґрунтувалася на тому, що ми обіцяли колегам те, що обидві пропозиції будуть проголосовані в залі комітету, і це рішення ухвалить комітет. Тому, звісно, що я розподіляю ту позицію, що майже одностайно підкомітет, але не заперечую і того, що ми голосуємо обидві пропозиції. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Всі в нас сказали? Добре. 
Шановні, тоді в нас є… Пане Віталію.

БЕЗГІН В.Ю. Так-так? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Позиція в нас підкомітету ваша. 

БЕЗГІН В.Ю. Позиція підкомітету зводиться до того, що в нас у Харківській області утворюється Богодухівський, Ізюмський, Красноградський, Куп’янський, Лозівський, Харківський та Чугуївський райони, тобто сім. Власне, пропозиція, яку озвучив Дмитро Микиша та пан Літвінов, зводиться до того, що чотири райони. Тому, ну, напевно, ми черговість можемо визначити довільно, як ви забажаєте, або можемо рейтингово голосувати. По процедурі, як правильно просто. (Шум у залі) Перше – підкомітету. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Я думаю, що буде… Ми ставимо позицію підкомітету, де в нас п’ять районів, правильно? Сім районів, перепрошую. Пана Микиши ми ставимо позицію другою на голосування. 
Тому зараз ставиться позиція підкомітету. Якщо ні та, ні та пропозиція не набере, то тоді залишиться пропозиція підкомітету. (Шум у залі) Мінрегіону, перепрошую. 
Тому… 

БЕЗГІН В.Ю. Перепрошую, в нас пропозиція підкомітету відрізняється від урядової пропозиції… (Шум у залі) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ну, то ми й кажемо… 

БЕЗГІН В.Ю. А, т залишається первинна редакція. Все, почув. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ми зараз ставимо на голосування позицію підкомітету. Якщо вона не набере голосів, ми ставимо наступну позицію –  пропозицію пана Микиши. Якщо вона теж не набере, то залишиться позиція Мінрегіону. Ми не можемо залишити без рішення дане… 
Тому прошу, шановні народні депутати, шановні колеги, ставиться на голосування позиція по Харківській області позиція підкомітету. Прошу визначатися. 
За – 3, проти – 4, утримались – 15. Рішення не прийнято. 
Ставиться наступна пропозиція – пропозиція від Дмитра Микиши. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 18, проти – 0, утримались – 5. Рішення прийнято, пропозиція Микиши Дмитра. 
Переходимо далі. (Шум у залі) 
Да, вам доручення, секретаріату, з підкомітетом доопрацювати з техніко-юридичними правками. 
Пане Віталію, переходимо далі. 

БЕЗГІН В.Ю. Наступна область в нас – Хмельницька. Хмельницька область так само непроста. В нас є, власне, урядова пропозиція, яка так само спирається на пропозицію обласної державної адміністрації, яка передбачає п’ять районів. 
Є різні позиції, дискусії, які точилися навколо цього і з представниками місцевого самоврядування, і з представниками депутатського корпусу. Тому я думаю, що безпосередньо так само коректним способом вирішення питання в даному контексті буде безпосередньо винесення на голосування у разі наявності альтернативних пропозицій інших. Тим не менше як голова підкомітету я озвучив пропозицію підкомітету, яка була ними підтримана, і, на моє переконання, є збалансованою, яка передбачає у складі Хмельницької області п’яти районів – Дунаєвецького, Кам’янець-Подільського, Старокостянтинівського, Хмельницького та Шепетівського районів. Власне, це та пропозиція, яка підтримувалася до цього і Міністерством регіонального розвитку, і обласною державною адміністрацією. 
Що стосується конфігурації, там, дійсно, в західній частині безпосередньо цієї області, тобто Хмельницького району, був кущ, який складається із Закупненської, Сатанівської та Чемеровецької громад. Ми обговорювали це на робочій групі, зокрема і з експертами, де дійшли логічного висновку, що ці громади мають відноситися до Дунаєвецького району. 
Тому, дивіться, я думаю, що було б правильно, враховуючи той певний суспільний та політичний накал, який існує навколо даної ситуації, надати слово народним депутатам, що представляють даний регіон, а після цього підходити до голосування окремо по даній області. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Переходимо далі тоді. Пане Віталію, рішення яке у вас? 

БЕЗГІН В.Ю. Рішення підкомітету: це п’ять районів. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Рішення підкомітету: п’ять. 

БЕЗГІН В.Ю. Але я знаю, що існують альтернативні думки, тому прохання дати висловитися всім.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре.
Прошу, колеги, хто готовий? Будь ласка, до чергового мікрофона. 
Технічна служба, будь ласка, включіть черговий мікрофон. 

_______________. Шановні колеги, ми тут як представники депутати-мажоритарники від Хмельниччини, все ж таки наполягаємо і підтримуємо, і просимо підтримати той законопроект по розподілу районів, який напрацював уряд і вніс до Верховної Ради. Ваш підкомітет його затвердив. 
Це збалансований законопроект, який підтримується обласною адміністрацією, який підтримав уряд. Він збалансований по всіх показниках – і по кількості населення, і по економічних показниках, і по показниках розвитку цих територій, і по показниках районів, кількості населення, інфраструктурі, по потенціалу майбутньому. Тому ми наполягаємо, щоб він був врахований. 
Безумовно, наш варіант був попередньо ще більш цікавий: щоб зробити сім районів у Хмельницькій області, по кількості людей, по потенціалу вона якраз на це і оптимізована, і по логістиці. Але уряд підтримав п’ять районів. То ми пропонуємо і наполягаємо, і просимо, і наша депутатська група "Партія "За майбутнє" наполягає і буде наполягати в залі, і буде голосувати тільки за цей законопроект в урядовій конфігурації. 
І просимо вас підтримати і дати цьому законопроекту життя. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за позицію. 
Віталій Безгін, будь ласка. 

БЕЗГІН В.Ю. Да, в мене рефлексія коротка, їх дві, точніше. 
Перше. Все ж таки давайте не вдаватися до якихось смішних  рішень з приводу семи районів, оскільки ми розуміємо, що… Ну, можна. Я ж не перебивав, пане Вікторе. Позиція в тому, що дійсно, п’ять районів, вони методиці відповідають. Ми розуміємо, що сім – це вже якісь там натягування на якісь політичні інтереси. 
І ще одна позиція. Я розумію, що будуть і представники інших партій висловлюватися, в тому числі і нашої, давайте ми не будемо політизувати процес і все ж таки говорити, що за ту чи іншу позицію буде голосувати та чи інша політична сила. Ми тут зібралися, щоб ухвалювати державницькі рішення, тому давайте не ділити нас на політичні бренди, а безпосередньо зважувати на те, як буде краще державі. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Ігор Гузь, прошу, вам слово.

ГУЗЬ І.В. Ну, я не можу не відповісти моєму колезі і побратиму пану Віталію. Пане Віталію, ви може згадаєте, скільки раз "Слуга народу" вносила пропозицію по децентралізації і скільки раз Президент забирав цю позицію? Чотири рази, да? Чому? Тому що не було голосів в залі, а все тому, що не було діалогу, не було порозуміння і так далі. 
В даній ситуації представники конкретної депутатської групи, які представляють інтереси 4 мільйонів виборців, мають право сказати, що або чують депутатів… По Волині почули – питань нема. От є Хмельницький, є люди, вони мають бачення. Але цілком нормально, що ми, депутатська група, будемо визначатися по цьому законопроекту з ряду причин. Це не ультиматум, це  наше розуміння і відповідальність перед виборцями. Тому не треба оце от, знаєте, там, ми тут так і так. Тому що ми знаємо, як може закінчитися: це попаде в зал і не набере кількості голосів, потім будуть шукати крайніх. 
Тому ми за діалог. Дякуємо, що сьогодні в рамках діалогу розглядається, але кожна депутатська група і депутати мають право на свою позицію і визначатися по будь-якому питанню голосувати "за", утриматися чи голосувати проти. Причому це теж державницька позиція. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Ігорю. 
У нас як би є порозуміння з усіма фракціями і групами, я впевнений, в нашому комітеті. І дякую за вашу позицію, яка теж завжди конструктивна, і ми розуміємо на цьому. І тільки злагоджена робота усіх партій, груп і всіх можливих, неможливих можливостей, які є в нас сьогодні з вами, Тільки консолідовано ми можемо змінювати державу. Реформа децентралізації настільки важлива, що яке б ми не мали з вами політичне забарвлення, перше за все для нас це люди. Так само, як і для вас. І це єдина цінність, яка у нас з вами завжди була, є, і я сподіваюсь, дай Бог, щоб вона завжди була і не змінювалась. 
Тому я вдячний за вашу репліку, за вашу позицію, за те, що група  "За майбутнє"	 теж підтримує реформу децентралізації і голосує за неї, і буде голосувати і на відмінить свого рішення, тому що це дійсно важливо буде.
 Пане Віталію, я прошу вам, ви хотіли слово.

БЕЗГІН В.Ю. Власне, теж хотів би висловити подяку. І все ж таки, да, розуміючи те, що, я думаю, пан Ігор, так само, як член профільного комітету, можу підтвердити, що якраз таки в контексті адмінтерреформи комітет працює максимально відкрито, із залученням усіх фракцій і груп. 
Тому дійсно, якщо ми вже звертаємось до, власне, змін до Конституції, я думаю, той  висновок з недокомунікації, зокрема з іншими фракціями,  вивчили вже всі. Тому я думаю, що зараз, особливо в контексті роботи над даним питанням, жодних  претензій з приводу якоїсь там закритості процесу  чи незалучення представників всіх фракцій і груп, ну, це є необґрунтованим. 
Тому дякую за вашу позицію і сподіваюся, що воно так само ґрунтується на повазі до того процесу, що ми зуміли організувати. Дякую. 
І давайте, да,  іншим в залі дамо висказатися.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ще є бажаючі виступити з приводу Хмельницької області? Шановні колеги, чи потребує… 
Олена Шкрум, прошу.

ШКРУМ А.І. Дякую, колеги. 
Ну, ми вчора багато дякували, пам’ятаєте, роботі підкомітету, і всім нам за те, що ми дійсно багато болючих питань вирішували на користь людей, чули людей. Мені б хотілося, щоб і сьогодні ми це не змінювали ці рішення за ніч і все-таки підтримували підкомітет. Тому я особисто тут буду підтримувати рішення підкомітету. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пані Олена. 
Шановні колеги, тоді… По Хмельницькій області в нас потребує голосування? Є пропозиція підкомітету на п’ять районів. 
Ставиться пропозиція по Хмельницькій області в позиції підкомітету, де п’ять районів. Шановні колеги, прошу поставити голосування. 
За – 23, проти – 0, утримався – 1, не голосували – 3. Рішення прийнято в позиції підкомітету.
Переходимо далі, пане Віталію.

_______________. Дякуємо всім. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 

БЕЗГІН В.Ю. Почекайте, ми ще не закінчили з Хмельницькою областю. Куди ви побігли?
Ні, дивіться, ми ж… Дивіться… Почекайте, в нас все максимально прозоро. Дивіться, момент який, по конфігурації, о’кей,  ми визначилися, що п’ять в редакції підкомітету. Тим не менше, ну, є звернення чималі, да, з приводу Ярмолинецької громади. Ярмолинецької громади, вона зараз у Дунаєвецькому районі. Прохання, враховуючи те, що ми зустрічалися так само з представниками…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Це громада, яка стояла сьогодні, теж вони приїжджали?

БЕЗГІН В.Ю. Да-да. Тому, власне, оскільки безпосередньо, я так розумію, що представники тут присутні, попри те, що можуть бути різні позиції з цього питання.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Представники громади присутні тут? Є вони?

БЕЗГІН В.Ю. Присутні в нас? То прохання просто дати безпосередньо слово, і все одно це питання, йому надати окрему цьому оцінку. Я думаю, це буде чесно, і ще раз продемонструє безпосередньо відкритість комітету.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Будь ласка, до чергового мікрофона підійдіть, ваша позиція. Представники громади Ярмолинецької. Мікрофон включіть.

_______________. Доброго дня! Ми приїхали до вас за дорученням від імені громади Ярмолинецького району і просимо вас віднестись з розумінням до розташування географічного Ярмолинецького району. Частину його вже віднесли до Хмельницького району по новому поділу. Одностайна думка всіх жителів Ярмолинецького району: в зв’язку з тим, що склались такі історичні зв’язки, склались комунікаційні зв’язки, закінчується будівництво дороги, яка дає змогу добиратись до Хмельницького за 20 хвилин, більшість населення Ярмолинецького району працевлаштовані в місті Хмельницькому,  ми майже по суті є передмістям Хмельницького, тому, висловлюючи думку громади, просимо вас врахувати це і прийняти якесь окреме рішення про те, щоб включити Ярмолинецький район в склад Хмельницького району.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Прошу.

ТКАЧЕНКО У. Доброго дня, шановні присутні. Ткаченко Уляна –  депутат Хмельницької обласної ради. Ви знаєте, на протязі останнього місяця в Хмельницькій області дуже багато було звернень, виступів, перекриття доріг, збору підписів і так далі не тільки з Ярмолинецького району, а майже з усієї області. Тому я як депутат безпосередньо, який представляє сусідній Дунаєвецький район, можу однозначно сказати, що багато людей не розуміють до кінця суті реформи, багато людей використовують суто для місцевих вирішення політичних питань. Тому прохання все ж таки дослухатися державницької позиції комітету і витримати всі необхідні умови для того, щоб провести реформу.
Дякую.

_______________. Перепрошую. Я вибачаюсь. Можна звернути увагу, що тут 20 тисяч підписів, живих підписів, оригіналів… (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре.
Пане Віталію, ваша позиція з цього.

БЕЗГІН В.Ю. Ну, дивіться, позиція наступна. На підкомітеті ми дане питання не розглядали, враховуючи те, що безпосередньо ці звернення надійшли до нас тільки сьогодні. Але враховуючи те, що представники тут, я думаю, що було б чесно просто це питання винести на голосування. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ну, дивіться, для того, щоб винести його на голосування, я впевнений, що ми чуємо громаду, але воно повинно було пройти підкомітет і мати основу. 
Так, ми дослухаємось до вас, але треба все робити вчасно, ну, якщо так.

БЕЗГІН В.Ю. З точки зору процедури посперечатися тут важко. Тому, власне, я просто… Дивіться, позиція наступна. Є ситуація, треба надати їй оцінку. Тому, звісно, да, позиція спирається  на це. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ну, ми оцінку надаємо, але врахувати ми вже не можемо. Ви ж розумієте це. 
Тому я впевнений, що громада теж нас чує, і сподіваюся, що ви зможете в подальшому в тій конфігурації не тільки жити, але ще й бути спроможними, більш спроможними громадами. Це те, що є основою. 
Переходимо далі. Будь ласка.

БЕЗГІН В.Ю. Так, дякую. 
Перед тим, як перейти до Чернігівської області, хотів би зважити ще одну точкову річ. Вона стосується винятково перейменування. Ми вчора з вами голосували безпосередньо конфігурацію Чернівецької області, де ми затвердили три райони, в тому числі гірський район в місті Вижниця. Є позиція безпосередньо, в тому числі представників обласної адміністрації, щоб з метою зняття соціальної суспільної напруги ми, власне, змінили назву району на Карпатський. Я вважаю, що це абсолютно ніяк не впливає безпосередньо на конфігурацію, але якщо допомагає зняти суспільну напругу, просто прохання, щоб ми це зафіксували, і під час техніко-юридичного доопрацювання це рішення врахували. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Заперечення є? Прошу, Ігор. Ігор Гузь.

ГУЗЬ І.В. Друзі, я не заперечую… Пане Віталій… Пане Віталій, але мені здається, що може бути нюанс. Треба дуже акуратно. 
Поясню вам. Карпати – це Прикарпаття,  це Львівщина, це Закарпаття. Якщо один з районів буде називатись Карпатським, побачите, в нас будуть питання з іншими територіями. Тому що, повірте, там,  я не знаю, Косів там, ще десь, Рахів, вони теж, можливо би захотіли мати таку окрасу Карпатського оцього великого району. Тому ми ж не можемо назвати Чернівецько-Карпатський, Прикарпатсько-Карпатський, Львівсько-Карпатський. Давайте обережно з цією історією і цією ініціативою, тому що я вам гарантую на 99 відсотків, у нас будуть нюанси між тими областями, в яких дійсно… де розташовані Карпати, українські Карпати. Тому давайте не давати якійсь одній області, я вас дуже прошу. Бо я вам гарантую, що тільки оце зараз в зал зайде, і вже  депутати з різних територій будуть говорити про те, що може це не зовсім правильно. Тому що я розумію, що мати назву Карпатський район – це було би престижно для будь-якої з цих територій. Але я би дуже обережно до цього ставитися. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам, пане Ігорю.

 БЕЗГІН В.Ю. Так, дякую, пане Ігорю. 
Ну, дивіться, оскільки як ви в тому числі правильно зазначали, ми працювали з усіма представниками усіх областей, зокрема депутатами і, власне, в нас гірських райони, в нас їх три по країні. Да, це, власне, Вижницький, це Косівський на Франківщині і це Рахівський на Закарпатті. В двох інших областях немає безпосередньо конфлікту з приводу там центру чи назви, який міг би там спровокувати якийсь там соціальний вибух. З іншого боку, я погоджуюсь з вами, що, дійсно, там Карпатський може мати різні конотації в залі, тому, о'кей, тим не менше, ну, пропозиція все ж таки, можливо, дане питання, враховуючи в тому числі зауваження пана Ігоря, винести на голосування безпосередньо і вже визначитися з голосуванням. Може, ми його…

ГОЛОВУЮЧИЙ. В’ячеслав Андронович Негода.

НЕГОДА В.А. Дякую.
Шановні колеги…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Мікрофон, будь ласка.

НЕГОДА В.А. Дякую.
Шановні колеги, ми це питання відносно назви обговорювали не один раз. Я прошу пригадати, коли у нас розпочалася дискусія по назві одного з районів Івано-Франківської області, коли назвали Галицький, пам’ятаєте, яка була дискусія? Мені здається, що це дуже схожа історія. І ми домовились так, що із загальними назвами, які притаманні для багатьох областей, а це до чотирьох областей притаманне, ми не будемо називати райони. Якщо обласна адміністрація чи потім в майбутньому обласна рада разом з цим районом вирішить змінити назву, для того буде час, це можна зробити в кінці року по зміні назви. А зараз я би пропонував дотриматися того, що ми домовилися. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

БЕЗГІН В. Ю. Дякую, В’ячеслав Андронович.
Да, ну, дивіться, оскільки ця пропозиція, вона ж виникла безпосередньо вже зараз, тобто це не є там позиція, яка напрацьована на підкомітеті, враховуючи достатньо переконливі аргументи і Ігоря Гузя, і В’ячеслава Андроновича, в принципі, тоді пропоную зняти це питання, залишити його Вижницьким. Я думаю, що, в принципі, ця ситуація…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Це буде правильно.

БЕЗГІН В. Ю. …вона укладеться якось завдяки роботі державної вертикалі, конфліктної зони там не буде. 
Наступна область, це в нас остання область, крім потім останнього точкового питання, це область Чернігівська. Напевно, найбільш складна область з точки зору суспільно-політичної напруги, так би мовити. В нас в поданні безпосередньо першому і поданні ОДА, власне, було чотири райони. Дуже ретельно ми працювали з цього приводу на робочій групі, мали двогодинну зустріч, зокрема із лідерами місцевого самоврядування, і з народними депутатами. Дійшли до висновок, що з метою зняття суспільної напруги в північно-східній частині області можна розглядати п'ять районів, попри те, що зрозуміло, що через те, вони не будуть відповідати методиці з точки зору населення. Але треба зважити, що ця частина області, вона безпосередньо має площу розміром майже з Чернівецьку область, при цьому дійсно малочисельні села. Але, з іншого боку, треба зважити, що це кордон безпосередньо з агресором та кордон з Республікою Білорусь, що теж не можна скидати з рахунків, коли ми кажемо про державну безпеку та державні адміністрації. 
Тому, власне, якщо в базовому поданні в нас був присутній Новгород-Сіверський район з центром в Новгород-Сіверському, ми дійшли згоди, що треба там утворювати два райони. І якщо мова йшла про те, що, власне, північно-східний кущ має містити в собі центр Новгород-Сіверський як той, що розміщений безпосередньо в зоні маленького заселення, то з приводу іншого центру – Мена та Корюківка –  в нас була вкрай непроста і жорстка іноді дискусія, в тому числі за участі представників місцевого самоврядування і за участі народних депутатів. Сьогодні представники в нас присутні безпосередньо в залі. Я думаю, що було б чесно дати їм висловитися і хоч і в стислі часові проміжки, але конструктивно довести позицію, чому той чи інший центр має претендувати на те, щоб саме бути центром п’ятого району в Чернігівській області. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Прошу.

СОВА О.Г. Народний депутат Олександр Сова. Коли ми розглядали на підкомітеті яке місто вибрати, в нас було три кандидати. І всі представники міністерства, депутати і голови міст зійшлися на тому, що всім критеріям відповідає місто Мена. Друге місце – було обране Новгород-Сіверський. І комітет за це проголосував. Якщо щось змінилося, пане Віталій, то скажіть.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу пане Віталій, до вас було апелювання.

БЕЗГІН В.Ю. Да, дякую.
Дивіться, дійсно, на робочій групі ми схилялися до позиції, що безпосередньо Новгород-Сіверський та Мена мають бути центрами району. Треба зважити, що безпосередньо з обох боків на нас надходила велетенська кількість аргументацій і спроби безпосередньо сказати, що аргументації тієї чи іншої сторони, вони не відповідають дійсності з точки зору того, що та чи інша статистична інформація, логістична інформація, вона є, скажімо так, необґрунтованою та менш доцільною. 
Тому можна сказати, що тут з точки зору даних ми в певному виявилися хаосі, тим не менше в той же час, да, треба визнати, що в нас є моделювання логістики, яке робилося і незалежними експертами, яке все ж таки показує, що Мена є, попри те, що велика кількість сполучень іде через неї, охоплює трошки меншу кількість населення, ніж Корюківка. Тому, власне, така позиція звучить сьогодні, тому я і прошу висловлюватися, зокрема, народних депутатів, які присутні в залі. 
Дякую.

СОВА О.Г. Ну, по-перше, через Мену проходять 82 маршрутних…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ні, пане, я перепрошу, але ще є Максим Зуєв, який теж до нас долучився. Прошу, ваша позиція. Народний депутат.

ЗУЄВ М.С. Доброго дня, шановні народні депутати! Мене звати Максим Зуєв, 207 округ, Чернігівська область. По-перше, я вдячний за можливість виступити.
Згідно з методикою адміністративним центром району має бути місто, в зоні доступності якого найбільше населення. Цьому критерію відповідає саме місто Корюківка, в зоні доступності якого фактично сто відсотків населення. Крім того, Корюківка найбільше за кількістю постійного населення місто перспективного району, що є другим параметром методики. Корюківка є географічним, медичним, економічним центром півночі Чернігівщини і найбільш вдалий центр нового району. 
Також я прошу комітет віднести Холминську громаду до Корюківки. Це сьогодні один район. Тому що ці громади дійсно пов’язані між собою на відстані 27 кілометрів. А відстань до Новгород-Сіверського – 90, тобто не Google-картами, а фактична відстань.
І головне. Позицію щодо Корюківки підтримали всі депутати парламентської більшості, які представляють Чернігівщину, також обласна державна адміністрація та більшість населення району. Тож це абсолютно консолідована позиція, і в мене є всі докази на папері, що були направлені попередньо до комітету, до народних депутатів, до Офісу Президента України. 
Дякую за увагу. Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу позицію.
Віталій Безгін, прошу, озвучте позицію, яку…

БЕЗГІН В.Ю. Да, дякую, колеги. 
Дивіться, враховуючи дану ситуацію, враховуючи, дійсно, що це той кейс, який ми не змогли безпосередньо врегулювати під час робочої групи і роботи підкомітету, але тим не менше, кажучи про те, що в нас є і рішення підкомітету, яке зафіксоване у нас в порівняльних таблицях, я схиляюсь до того, що правильним рішенням буде, власне, це питання проголосувати в два голосування. Першою розглянути згідно із процедурою позицію підкомітету, де, власне, центр пропонується в Менському районі, другою позицію проголосувати запропоновану народним депутатом редакцію із центром в Корюківці і з Холмами, який відноситься до Корюківського району.
Дякую. Я думаю, процедурно це правильно так.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да.
Прошу, Олександр, ще раз. Олександр Сова.

СОВА О.Г. Пане Віталію, ви скажіть, що міністерство було на боці міста Мена, що, ну, та інформація, яка зараз озвучується, вона трошки невірна. Населення більше в Менському районі, адміністративних центрів виконавчої влади теж більше в Мені. І зараз прийдеться створювати нові виконавчі органи в місті Корюківка. То для чого нам витрачати державні кошти, якщо все це вже є і працює? Вісім адміністративних виконавчих центрів: суд, прокуратура, міліція – все це вже є.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександр.
Давайте ще, прошу, менський голова, а потім…

БЕЗГІН В.Ю. Дивіться, колеги, позиція наступна. Мені дуже прикро, насправді, за те, що ми цей діалог, попри те, що ми проводили його тривалий час, досі чуємо на комітеті через те, що між собою в тому числі не можуть порозумітися народні депутати. 
І з приводу реакції на міністерство, ну, я думаю, я все ж не є представником міністерства, щоб озвучувати позицію міністерства, тут є профільний, до речі, заступник міністра. І якщо вже казати про жорстку адміністративну позицію, то давайте будемо чесними, позиція міністерства була: чотири райони, а не п’ять, із центром в Новгород-Сіверському. І той варіант, який ми шукали по створенню п’ятого району, це вже був компроміс для того, щоб зняти соціальну напругу безпосередньо в регіоні, яка зводилася до того, що представники всіх трьох міст їздили в Київ сюди в під комітет. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Прошу, вам слово.

ПРИМАКОВ Г.А. Доброго дня, шановні присутні! Я – менський міський голова, представляю сьогодні менську громаду. 
Ну, по-перше, хочу сказати, що на першому засіданні підкомітету одноголосно експертна думка була врахована, до речі, вчора міністр озвучив, що це питання вивчалося майже 2 роки. І експерти одноголосно сказали до того, як ми приймали рішення і ви голосували, що, дійсно, коли вивчалося, куди люди їдуть, люди їдуть до Мени. В Мені знаходиться вісім адміністративних центрів. Всі дороги і зв’язок із районними центрами йдуть саме безпосередньо через Мену. Щільність населення в Менському районі найбільша. Більше того, в Мені розташований командний пункт обласний, і переваги Мени були очевидні. 
В’ячеслав Андронович, який зараз присутній на комітеті, також висловив свою думку як міністерство. Так само висловили свою думку і експерти. Зараз все змінилося. Не розумію, що могло помінятися. Від нас ніхто не виїхав, командний пункт розташований в нас, органи працюють…

 ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую за вашу позицію.
Олександр Качура, прошу, вам слово. 

КАЧУРА О.А. Олександр Качура, заступник голови комітету. Ну, насправді, я теж дотичний до Чернігівської області. Я пам’ятаю, коли під час виборчої кампанії ми з іншим народним депутатом їздили на округ до Максима Зуєва і взагалі по Чернігівщині по всій, тому що йому намагалися в той момент зірвати вибори старі політики. І по всім ознакам, дійсно, якщо казати по методології, Корюківка може бути цим адміністративним центром. Це абсолютно також, наскільки мені відомо, підтримується всередині взагалі області, органами місцевого самоврядування. І якщо говорити про ті події, які відбувалися тоді під час виборчої кампанії, коли намагалися забрати перемогу у кандидата від нашої політичної сили, от мені здається, що щось схоже відбувається зараз з цими маніпуляціями саме по даному адміністративному центру. 
Тому я просив би підтримати ту позицію, яка була озвучена народним депутатом Зуєвим, та пропозицію, яка підготовлена була підкомітетом профільним до адміністративно-територіального устрою.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні депутати, я не можу давати всім по десять раз виступити. У вас є позиція і регламент. Я і так, порушуючи його, і з повагою до вас, даю декілька разів вам озвучити вашу позицію. 
Шановні колеги… Прошу ще вам слово крайне, і ми на вас завершуємо.

 АХМЕДОВ Р.Р. Доброго дня, шановний Андрій Андрійович, шановні члени комітету! Ратан Ахмедов, Корюківський міський голова. 
Є методика, згідно методики є два параметри – це кількість постійного населення. В місті Корюківка на 15 відсотків більше постійного населення, і розрив між Меною у нас збільшується, тому що в нас краща демографічна динаміка. Те саме стосується територіальної доступності. Що стосується по місту Корюківка, фактично сто відсотків населених пунктів доступні. 
Щодо деяких цоввок, так, вони є в Корюківці, частина, частина є в Менському районі сьогодні. Але якщо говорити про їх розміщення, то я вважаю, що це було помилково, тому що один приклад: ДФС, у нас в 2 рази більше платників, в 1,5 рази більше зборів. Це було політичне рішення, на той час Корюківка була не в фаворі, це 2017-2019 роки. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую вам.
Шановні колеги, ми завершили обговорення. Пане Віталію, прошу виносити рішення.

БЕЗГІН В.Ю. Да, дякую. Дякую, пане голово.
Ну, моя позиція, вона залишається безпосередньо, як її озвучував, що, власне, є позиція підкомітету, яка каже, була увалена і підтримана десятьма народними депутатами про те, що, власне, Менський район є центром. Є позиція, яка була озвучена сьогодні в залі. Тому пропозиція тоді вирішити це голосуванням комітету. Але по процедурі перше – це голосування позиції підкомітету. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, тоді ми будемо ставити таким чином. Ставимо першою позицію по Чернігівській області з позицією підкомітету, яка носить в нас дорадчий… дорадчу функцію. І після того буде, якщо вона не набере голосів, то ми ставимо пропозицію: з центром у Корюківці. 
І так, я прошу поставити на голосування, прошу визначатися по позиції підкомітету. Це з Меною. Прошу визначатися, перша  позиція підкомітету – з Меною. Прошу визначатися.
За – 4, проти – 3, утрималось 17. Рішення не прийнято.
Ставиться на голосування пропозицію народного депутата по Чернігівській області, в тому числі з районом в центрі Корюківка. 
Що не працює, система? Технічна служба, підійдіть, будь ласка, до Дмитра Гуріна, не працює система. 
Прошу поставити… Працює вже система, запрацювала? Все.
Прошу поставити на голосування по Чернігівській області з містом Мена… з містом Корюківка, з центром в Корюківці. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 19, проти – 0, утрималось – 4, не голосувало – 4. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступної області. Пане Віталію.

БЕЗГІН В.Ю. Так, дякую. 
В нас, в принципі, проведені всі області. В нас залишилося одне теж непросте питання, це точкове питання. Ми з вами вчора підтримали в цілому конфігурацію Закарпатської області на шість районів з урахуванням гірського Рахівського району. Але в нас була позиція, що ми виносимо на окремо питання на засідання комітету питання, власне, центру в Берегівському району. Ви знаєте, що з приводу цього району в нас була велика кількість безпосередньо маніпуляцій, в тому числі я б це назвав певною медійною атакою безпосередньо як і на всі гілки влади, так, зокрема, і на уряд. Давайте одразу озвучу кілька речей по суті, да, маніпуляцій, що стосувалися цього питання. 
Перша маніпуляція звучала так, що влада створює нібито угорський район. Ну, по-перше, давайте не вживати таких слів, оскільки всі мешканці в незалежності від їх етнічного походження, хто є громадянами України, вони є громадянами України. По-друге, якщо хтось заглибиться в історію, він знає, що Берегівський район безпосередньо існує давно. 
Друга історія в тому, що ми розуміємо, що з метою фактично оптимізації і покращення функціонування представництв державної влади ми в тому числі об’єднуємо території, тому було ухвалено рішення про поєднання Берегівського та Виноградівського районів з визначенням з адміністративним центром в місті Берегове. 
В той же час під час роботи робочої групи в цьому питанні ми доєднали ще й до Берегівського району Кам’янську сільську громаду, яка проектом спочатку відносилася до Хустського району, але справа в тому, що вона є територіально ближчою до Берегового та до Мукачева, і безпосередньо враховуючи те, що проектний Берегівський район є найменшим, було ухвалено таке рішення, щоб збільшити його територію і трохи збалансувати навантаження по населенню. 
Тому, власне, пропозиція тут підкомітету: крім питання Кам’янської громади, вона збігається безпосередньо з урядовою пропозицією та з пропозицією обласної державної адміністрації, що це Берегівський район з центром в місті Берегове. Я знаю, що у нас в комітеті, зокрема, є інші точки зору з цього приводу. Тому, власне, пропозиція: дати висловитися всім приступнім, після цього проголосувати дане питання. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Хто бажає виступити з цього? Прошу В’ячеслав Поляк. 

ПОЛЯК В.М. Доброго дня всім присутнім! Доброго дня, колеги! Хочу поінформувати всіх присутніх з питання створення Берегівського району на Закарпатті, яке викликало значний суспільний резонанс, та внести деякі роз’яснення. 
Варто розпочати з того, що сьогодні невдоволення у частини громадськості виникає не у зв’язку із об’єднанням Виноградівського та Берегівського районів, а у визначення адміністративного центру у місті Берегове. Хоча відповідно до всіх соціально-економічних показників справедливим та раціональним є розміщення центру району, який планується створити у місті Виноградів.
Основними перевагами створення Виноградівського району, об’єднавши Виноградівський і Берегівський райони із адміністративним центром у місті Виноградові, є зручне географічне положення міста Виноградів, близькість до кордонів з європейськими країнами –  Румунією та Угорщиною, що сприятиме залученню додаткових іноземних інвестицій, у найближчому майбутньому є перспектива створення двох нових пунктів пропуску на кордоні з Румунією та Угорщиною. Кількість населення у Виноградівському районі налічує близько 120 тисяч, а у Берегівському – близько 50 тисяч осіб. Розвиток промисловості: 27 бюджетоутворюючих підприємств у Виноградівському районі, на противагу в Берегівському – 8 підприємств. Обсяг реалізованої продукції підприємствами у Виноградівському районі за 2019 рік склав 1 мільярд 342 мільйони гривень. У Берегівському районі обсяг реалізованої продукції за 2019 рік склав 248 мільйонів гривень. 
Щодо національного складу населення, то 70,4 відсотка Виноградівського району складають українці, а у Берегівському районі аж 76,2 відсотка населення представлені угорцями. Українці складають 18,8 процента. В новому районі угорців буде 43 відсотки, …кількість відсотків складатимуть роми. 
Депутати Виноградівської районної та міської рад вже одноголосно висловилися проти новоствореного Берегівського району. У Виноградівському районі добре розвинута інфраструктура та логістика, економічна та адміністративна база району відповідає вимогам до районного центру, в тому числі капітально відремонтована автомобільна дорога міжнародного значення М-23, що сполучає Україну з Європейським Союзом. Добре розвинута матеріально-технічна база Виноградівської районної лікарні, яка визначена опорною. Виноградівська районна лікарня відповідно до договору з Національною службою здоров’я України надає 13 медичних послуг, що є одним із найкращих показників в області. У Берегові таких послуг є тільки 6.
Звертаюсь до комітету переглянути проект Берегівського району та розглянути мою пропозицію. Створити один великий район, що включатиме Виноградівський, Берегівський райони та частину Іршавського району із центром у місті Виноградів, відповідально Виноградівський район. 
Дякую за порозуміння і сподіваюсь на раціональне вирішення.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане В’ячеслав, за вашу позицію.
Пане Віталій Безгін, прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую.
Я вже озвучив власну позицію, яка була підтримана підкомітетом. Наголошу, що крім віднесення додатково Кам’янської громади до Берегівського району, абсолютно співпадає з урядовою пропозицією: Берегівський район з центром в місті Берегове. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пан Ігор Гузь, прошу.

ГУЗЬ І.В. Дорогі друзі, я вважаю, що дане питання, яке ми зараз розглядаємо, воно буде ключовим і основним серед всіх районів країни. Чому? Тому що воно дійсно політизовано, тут закладена геополітика і багато інших моментів. Пан Поляк представляє цей регіон, цей округ в парламенті, це перше, і я вважаю, що думка його дуже слушна. 
Але давайте одну тезу. У Виноградівському районі – 120 тисяч, в Берегівському – 50. Ну, друзі, це в два рази з гаком більше. Я вважаю, що… і особисто буду голосувати за те, щоби центр цього району був у Виноградові. Розумію, що будуть геополітичні історії, буде багато інших моментів, але, мені здається, що в цій ситуації це буде правильне рішення з багатьма чинниками. І я закликаю колег по комітету підтримати цю пропозицію. 
Ну, дивіться, логіка тільки одна, от я вам називаю. Якщо у Виноградівському районі – 120 тисяч, а там –  50 з гаком, ну, вибачте, все-таки, як на мене, ми багато таких рішень приймали, це рішення має основу. В будь-якому випадку ви прекрасно знаєте, хто і які аргументи, якщо ми приймемо інше рішення, буде наводити, і ці люди будуть мати дуже багато аргументів і підтримки серед українського суспільства, серед жителів Закарпаття і не тільки. 
Тому я прошу підтримати цей район із центром у Виноградові. Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Ігорю.
Роман Лозинський, прошу вашу позицію.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Шановні колеги, відкрийте карту, хто ще не дивився на розкладку районів в Закарпатській області. Ми бачимо, що Берегівський район іде вздовж кордону, він не йде впоперек, так як інші райони, він іде вздовж. Звісно, є чисто географічні питання, інші питання. Але тут ми прекрасно розуміємо напругу в українсько-угорських стосунках, і це не можна виключати. І коли ми говоримо про роль районів і говоримо про представництво державної влади, про центральні органи виконавчої влади, ми розуміємо, що в цьому випадку треба точно враховувати цей геополітичний фактор. 
Я дуже погоджуюся з паном Ігорем, що Виноградівський район з точки зору українських органів центральної виконавчої влади, з точки зору, в принципі, присутності там державної влади нашої країни є надзвичайно важливим. І аби уникнути будь-яких спекуляцій, аби уникнути будь-яких інших розігрувань цієї ситуації, вже є перший крок, він позитивний. Я тут теж дякую Віталію Безгіну, голові підкомітету, ми не говоримо зараз про окремий Берегівський район, і це перший крок, тепер ми говоримо про центр. І щодо центру я теж всіх закликаю, аби ми не дестабілізовували ситуацію там в регіоні, розглянули центр даного району саме у Виноградові. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Романе.
Пане Віталій Безгін, прошу, вам слово.

БЕЗГІН В.Ю. В мене коротка репліка. Ну, в принципі, ми ж вже вийшли на позицію, що це питання голосується в залі. Єдине, просто ремарка, це буде питання в повітря. Ну, перша ремарка в тому, що в незалежності від того, який це район, представництво центрів… ЦОВВів, да, виконавчої влади там українські, давайте все ж таки теж не вдаватися до політичних маніпуляцій. 
Друге питання. Якщо ми кажемо про якісь безпеки чи там етнічні питання, чи геополітичні питання, давайте просто кожен із нас замислиться: ми хочемо мати державне представництво і префектуру там, де це дійсно потрібно, да, чи безпосередньо все ж таки це віддаляти. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, по даному питанню прошу пана Віталія, ми ставимо позицію підкомітету…

БЕЗГІН В.Ю. Ну, та сама процедура, як по всіх питаннях сьогодні. Позиція підкомітету, потім позиція, озвучена народним депутатом, представником….

ГОЛОВУЮЧИЙ. Озвучте ще раз позицію підкомітету.

БЕЗГІН В.Ю. Позиція підкомітету: це Берегівський район з адміністративним центром в місті Берегове.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Шановні колеги, ставиться на голосування позиція підкомітету. Прошу підтримати і проголосувати. Це центр Берегове, прошу підтримати і проголосувати.
За – 17, проти – 2, утрималось – 4. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання. У нас всі завершені, да, Віталій?

ПУЗІЙЧУК А.В. (Не чути) 
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Пане Віталію, прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Да. Дякую. 
Дійсно, якщо пам’ятаєте, під час завершення засідання вчора ми обіцяли Андрію Пузійчуку надати слово безпосередньо, оскільки він не був присутній під час розгляду Житомирської області. 
Єдине в мене прохання, щоб пан Андрій до хвилини озвучив свої пропозиції, оскільки, дійсно, по часу ми там трохи вибиваємося, і після цього ми винесли це питання на голосування. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.

ПУЗІЙЧУК А.В. Дякую.
Шановний голово, шановні колеги! Повертаючись до Житомирської області. Обласна державна адміністрація подала пропозицію з п’ятьма районами, п’ятий район – це Малинський район, це адміністративний центр в Малині. За рекомендацією Мінрегіонбуду є один критерій, який не відповідає методиці, це чисельність населення. У мене велике прохання, тобто ми вже бачимо сьогодні на прикладі інших областей, Житомирська область, вона одна з найбільших областей України, і п’ятий район, він буде по території складати 50 відсотків Закарпатської або Івано-Франківської області. Якщо подивитися інші рекомендації, то Малин – це місто обласного значення. В іншому випадку, де саме буде доступність до адміністративних послуг по 140 кілометрів, тобто відстань від віддалених сіл до майбутніх 40 відсотків буде складати один район Коростенський. У мене велика пропозиція, підтримайте, будь ласка, створення п’ятого району. 
І те, що ви, Андрій Андрійович, що ви заявляєте, що адміністративні послуги і реформа для людей. Колеги, прошу вас підтримати створення п’ятого району.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Андрію. 
Шановні колеги… Віталій Безгін, прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Репліка від підкомітету. Дивіться, перше, я просто відрефлексую, звісно, як ми обіцяли пану Андрію, я думаю, це правильно винести  на голосування. Єдине, кілька ремарок, колеги. Дуже прошу всіх народних депутатів не вдаватися до історії про те, що люди за отриманням адміністративних послуг будуть кудись далеко їхати. Тим більше коли це відбувається в цьому комітеті, який працює над тим, що законопроект про адміністративні послуги …був ухвалений, із ЦНАПи у нас були в кожній громаді в той чи інший спосіб, зокрема, коли профільне міністерство і профільний віце-прем’єр, зокрема, ведуть перемовини щодо додаткового фінансування з цього приводу. Тому це єдина ремарка. 
По іншому, я нагадаю, що позиція, яку ми підтримували вчора, позиція підкомітету, це відповідність урядової редакції в чотири райони. А на голосування окремо, як і обіцяли, я думаю, що варто поставити пропозицію пана Пузійчука. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Шановні колеги, я прошу поставити голосування по п’ятому району Житомирської області, Малинському. Прошу визначатися.
За – 5, проти – 0, утрималися – 17. Рішення не прийнято. Дякую вам.
У нас все? Прошу, пане Віталію.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую, колеги. 
Ми пройшли всі області. Єдине, перед пропозицією рішення і висловлення рішення підкомітету я прошу, я зачитаю ще пункти 4, 5, 6, 7, 8 "Прикінцевих положень", просто, що якщо на них не звернули уваги, хоча, зокрема, ми з пані Аліною їх пропрацьовували щодо виборів. 
Там мова йде про те, що повноваження депутатів районних рад, районів ліквідованих відповідно до пункту 3 цієї постанови припиняються в день набуття повноважень депутатів районних рад, утворених відповідно до пункту 1 цієї постанови. Так само Центральній виборчій комісії забезпечити формування виборчих округів та проведення місцевих виборів з урахуванням районів, утворених  цією постановою. Кабінету Міністрів України привести  власні нормативно-правові акти у відповідність з цією постановою. Забезпечити приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність з цією постановою. Ця постанова набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування, крім підпункту 1 пункту 1 та підпункту 1 пункту 3, які набирають чинності з моменту повернення тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим під загальну юрисдикцію України. 
Пункт 8, внести зміни до пункту 2 Постанови Верховної Ради України про перейменування окремих населених пунктів та районів Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, виклавши його в такій редакції. Ця постанова набирає чинності одночасно з набуттям чинності Постанови Верховної Ради про утворення та ліквідацію районів та вводиться в дію з моменту повернення тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя під загальну юрисдикцію України. 
Особливо зверну увагу на останній пункт, він каже про те, що Постанова про повернення історичних назв, яка відтермінована попереднім скликанням і набуває чинності з моменту деокупації, ми пропонуємо, щоб в цій частині вона набула чинності разом з набранням чинності цією постановою, зокрема,  це була та позиція, яку ми напрацьовували на робочій групі з питань Криму. Власне, я так розумію, що пані Аліна …………, єдине, що тоді вже зазначу, що  пропозиція підкомітету ґрунтувалася на тому, що рекомендувати комітету рекомендувати Верховній Раді ухвалити урядову постанову щодо утворення та ліквідації районів №3650 в редакції комітету за основу та в цілому. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Прошу, Роман Лозинський.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Колеги, щодо постанови в цілому, я хочу відзначити один момент, момент, що коли ми говоримо про спроможні громади, і в тому числі розглядаючи нові конфігурації районів, ми не повинні забувати про спроможні громади, ми повинні говорити про громади з фінансовими гарантіями. І це перший, і найбільш важливий пункт. 
Що стосується районів і цієї постанови, все, що відбувається впродовж останніх десятків років, привело нас до 490 районів, в яких абсолютно був розбаланс по населенню, одні райони були 15 тисяч населення, мешканців, інші близько 200, 180 та інші, тобто було розбалансування. Підрозділи центральних органів виконавчої влади могли бути в різних населених пунктах, відповідно теж людям не лише послуги, але й конкретний контакт з центральними органами виконавчої влади був абсолютно незручний. І чи потрібно розглядати укрупнення районів, взагалі розглядати таку постанову? Точно потрібно, і це абсолютно правильна логіка. 
Також було багато чого зроблено. Треба віддати належне, я хочу, зокрема, подякувати, ті речі, які підійшли до фіналу щодо Криму, були залучені представники кримськотатарського народу, це дуже важливо. Також про гірські райони: Косів на Івано-Франківщині, Рахів на Закарпатті, це теж речі, які були враховані під час дискусії, і це теж важливо. Але, на превеликий жаль, багато чого ще не зроблено, і це про зміни до Конституції. На превеликий жаль, провалені, подання Президента, залишають районні ради і рівень місцевого самоврядування на районному рівні, і це велика загроза. Я хочу, щоб всі, хто зараз будуть голосувати за цю постанови, проти чи утримуватися, пам’ятали, що нам потрібно довершити, забравши рівень місцевого самоврядування з рівня районів. 
Також, звісно,  ще багато дискусій не дійшли до кінця щодо центрів меж, і ми говорили, Хотин – центр чи не центр, Теребовля – теж дискутували, на Тернопільщині, Зборівський район і багато інших. 
Крім центрів і меж залишилися, на жаль, деякі нюанси, як в Обухівському районі, до кінця підійшли два села, які йдуть в два різні райони, хоча на їхній території є полігон Києва найбільший. Тому там теж будуть великі питання, тому теж, я думаю, що деякі з населених пунктів будуть переглядатися. 
Але ці речі, які ми розглядали останнім часом, центр та межі, це важливо, це потрібно. Але я б дуже просив і голову підкомітету, і наш комітет, ми б доводили до кінця цей процес, і аби ми не забули про фінансові гарантії громадам, аби не забули про Бюджетний кодекс, який, ми розуміємо, приймають, не приймають, зараз кажуть, що приймуть, вчора казали, що приймуть, невідомо чи приймуть, і  про неможливість…

ГОЛОВУЮЧИЙ.  3614 підтримано підкомітетом бюджету.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Підтриманий сьогодні, добре, будемо чекати це в залі. Але ми бачимо, що ці речі ми як наш комітет теж маємо контролювати, і фінансові гарантії громадам мають бути забезпечені, не лише центри і межі, але й ресурси. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую, пане Романе. 
Аліна Загоруйко, потім Віталій Безгін. Прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово. 
Колеги, я дуже коротко. Хочу знову  ж таки зазначити свою позицію з приводу постанови, а конкретніше з приводу міст обласного значення. Ви знаєте, що у зв’язку з прийняттям, у разі прийняття цієї постанови наші міста не будуть мати такого значення. І далі я вже переходжу до питання, яке пов’язано з моїм, яке мені болить, це питання Виборчого кодексу, і позбавлення цих міст статусу обласного значення говорить про те, що у нас в цих містах має бути додатковий бюлетень, а це говорить про те, що витрати на видатки, на друк виборчої документації мають зрости. 
На  сьогоднішній день у бюджетному запиті на проведення виборів ці міста не враховувалися, кошти на ці міста не виділялися. Тому я пропоную все-таки, якщо ми приймаємо постанову там в редакції комітету, дати доручення бюджетному комітету розробити відповідне рішення для фінансування виборів, і нашому комітету тоді також вже у зв’язку з прийняттям бюджетним комітетом дати нашому комітету якісь доручення, де б ми підготували свої документи для передачі їх в ЦВК, щоб ЦВК призначило там перші вибори. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Віталій Безгін, прошу.

БЕЗГІН В.Ю. Дякую. 
Да, позиція пані Аліни, ми її проговорювали на підкомітеті, вона повністю підтримується. Я думаю, що це ще один момент з тих, які ми маємо все ж таки спрямувати до бюджетного комітету. 
І та позиція, про яку казав Роман Лозинський, хочу засвідчити, що однозначно, і це позиція в тому числі монобільшості, хто б що не казав, що постанова 3650, яка впроваджує нове районування і як би це не подобалося, це є неминучий і необхідний процес, щоб не опустити місцеве самоврядування в хаос.  І зміни до Бюджетного кодексу 3614 мають бути проголосовані на цій сесії і мають бути проголосовані в тому числі разом, і саме за цю позицію ми будемо боротися. Це позиція і більшості, і, я думаю, всіх представників нашого комітету, які покликані захищати інтереси місцевого самоврядування. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Всі висказалися? Прошу вам слово до чергового мікрофона, хвилину.

ЛОГІНОВ О.В. Дякую. 
Доброго дня, шановні члени комітету! Логінов Олександр, Асоціація міст України. Я хотів би висловити загальну позицію по постанові. Ми підтримуємо ті застереження щодо відсутності підтримки поки що законопроекту про зміни в Бюджетний кодекс України.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Вони вже зняті з посад, тому я впевнений, що у вас вже нема цих заперечень, а ви його підтримуєте.

ЛОГІНОВ О.В. Зараз немає. Але я хотів би просто нагадати, звернути увагу, що вчора розказували про те, що є кілька етапів реформування, проте концепція реформування передбачала, що такі зміни в територіальний устрій, повноваження і фінанси мають приймати одночасно. Тому прошу на це звернути увагу, щоб не створювати конфлікти між великими містами і районами, новими районними радами, які можуть будуть утворені, і не  створювати так само проблему по управлінню територіями. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Проблем не буде, тому що більшість обговорені, і ви це чуєте, тому  я впевнений, що не треба створювати штучних перешкод, а також застережень. Давайте працювати разом на благо держави, а не створювати якісь незрозумілі речі, а потім казати, що у нас щось не погоджено. Всі позиції, ви знаєте самі, що погоджувалися з усіма асоціаціями і всі приймали в цьому рішення. 
Пане Віталію, прошу вам слово.

БЕЗГІН В.Ю. Коротка ремарка. Те, що сказав колега, абсолютно правильно. Але хочу засвідчити, що питання устрою на субрегіональному рівні у нас врегульовує акт 3650; питання розмежування повноважень врегульовує, хоч він і буде потребувати потім доопрацювання після першого читання, урядовий законопроект 3651; питання фінансів у нас врегульовується депутатським законопроектом 3614, який підписали більше 30 народних депутатів. Тому від концепції ніхто не відмовлявся. Хвилювання великих міст, воно зрозуміло через те, що вони бояться не отримати достатньо фінансові повноваження, щоб не бути затиснутими під райони, ми це розумієте. Але в той час ми розуміємо, що  всі громади мають бути рівними, тому позиція в тому, що це питання треба вирішити через зміни до Бюджетного кодексу. Я думаю, дякую асоціації, зокрема, що ви так само цю позицію, власне, підтримуєте. Думаю, що тут ми будемо рухатися  разом і, сподіваюся, що переможемо. Ну, і давайте вже голосувати.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую всім за підтримку.
Шановні колеги, ми всебічно проговорили дане питання. Всі висловилися, нема? Хтось сказав хотів, слово не дали. 
Тоді є пропозиції рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини третьої статті 138 Регламенту Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради України про утворення та ліквідацію районів (реєстраційний  номер 3650), внесений Кабінетом Міністрів України, за наслідками розгляду прийняти в цілому з урахуванням пропозицій, які нами були обговорені та підтримані 30 червня та сьогодні 1 липня. У разі прийняття проекту постанови в цілому запропонувати Верховній Раді України доручити комітету при підготовці відповідної постанови на підпис Голові Верховної Ради України здійснити її техніко-юридичне доопрацювання спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України. Визначити співдоповідачем з цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради України народного депутата України Віталія Безгіна. 
Шановні колеги, ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати.
За – 21, проти – 0, утрималися – 4. Рішення прийнято. Це велике рішення нашого комітету. Дякую.
Шановні колеги, переходимо далі до наступного питання порядку денного. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення виборчого законодавства за реєстраційним номером 3485 (друге читання). 
Надаю слово голові підкомітету з питань виборів, референдуму та інших форм безпосередньої демократії Аліні Леонідівні Загоруйко та прошу проінформувати комітет про пропозиції підкомітету. 
Пані Аліна Леонідівна, прошу вам слово.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
Ми заходимо в розгляд питання щодо вдосконалення виборчого законодавства. Так, колеги, роботи у нас попереду дуже багато, вечір насичений. 
Я коротко вас поінформую, що комітетом підготовлено порівняльну таблицю. Порівняльна таблиця містить 4 тисячі 46 пропозицій та правок, які надійшли від 92 суб’єктів права законодавчої ініціативи. Зараз я попрошу хвилиночку, щоб ви уважніше просто послухали, наскільки плідно працював комітет, щоб не говорили, що це тільки редакція там якась комітетська, вслухайтеся. 602 правки враховано, 12 враховано частково, 101 враховано редакційно, 3 тисячі 173 відхиллено, 158 правок залишені на розгляд комітету. Це ті позиції, які викликають найжвавіше обговорення, це ті пропозиції, по яким немає одностайної позиції навіть у членів підкомітету і комітету, і,  я думаю, що саме на них ми сьогодні детальніше зупинимося і обговоримо. 
Я, колеги, вам пропоную процедуру розгляду пропозицій, наданих до  Виборчого кодексу, це пов’язано якраз із кількістю великою правок. У нас є Регламент Верховної Ради і стаття 119 частина друга, яка дозволяє нам прийняти процедурне рішення про розгляд законопроекту розділами, частинами, да, або розділами, або частинами. 
Тому я пропоную комітету наступне. Зважаючи на структуру і зміст законопроекту, який передбачає внесення  змін до восьми кодексів і законів України, і виходячи з положень частини другої статті 119 Регламенту, прийняти процедурне рішення про розгляд законопроекту частинами, що  складаються з окремих підпунктів, груп підпунктів у залежності від предмету регулювання з проведенням щодо них самостійного обговорення і голосування. Ці зміни будуть стосуватися Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Закону України "Про Центральну виборчу комісію", Кодексу адміністративного судочинства України, Закону України "Про Державний реєстр виборців", Закону України "Про запобігання корупції", Закону України "Про державну службу", Виборчого кодексу (він включає в себе багато груп, підпунктів), також Закону України "Про статус  депутатів місцевих рад", Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Закон України "Про службу в органах місцевого самоврядування". 
Потім, спочатку я пропоную затвердити таку процедуру розгляду, а далі безпосередньо йти по пропозиціях.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Шановні колеги, у нас підкомітетом з питань виборів, референдуму та інших форм безпосередньої демократії запропоновано комітету затвердити процедуру розгляду у другому читанні проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення виборчого законодавства за реєстраційним номером 3485 (друге читання). Аліна Загоруйко ознайомила нас із запропонованою процедурою та поінформувала пропозицію підкомітету щодо цього питання. 
Пропоную підтримати пропозицію підкомітету та затвердити процедуру розгляду у другому читанні проекту за реєстраційним номером 3485. 
А що таке, пане Віталій?

БЕЗГІН В.Ю. Ні, технічна просто...

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Технічна, будь ласка, підійдіть до Віталія Безгіна, технічна служба. Все, працює? Технічна служба, прошу. Запрацювала система?
Прошу поставити на голосування дану пропозицію. Прошу підтримати і проголосувати.
За – 20, проти – 0, утрималося – 1.  Рішення прийнято.
Шановні колеги, ми сьогодні будемо розглядати, але зробимо перерву, комітет у нас буде продовжений завтра, щоб ми просто всі планували завтрашній день. У нас завтра до 14-ї… до 15-ї. Тоді десь півгодини вистачить всім для того, щоб дійти до комітету? Всі погоджуються там, що ми завтра продовжимо?

ЗАГОРУЙКО А.О. Андрій Андрійович, ви маєте на увазі, що ми прямо зараз зробимо перерву?

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ні, ми зараз продовжуємо комітет, просто є люди, яким треба… Сьогодні ми працюємо, я думаю, до 18 години, а потім продовжимо завтра. Я впевнений, що завтра ми пройдемо достатньо швидко, і з 15:30 до 17:30 ми повинні завершити. 

ЗАГОРУЙКО А.О. Колеги, є пропозиція, якщо ми гарно сьогодні попрацюємо, можливо, і сьогодні закриємо це питання. Давайте не відкладати в довгий ящик.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 
Продовжуйте, пані Аліна.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, а по процедурі, по регламенту.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дивіться, зважаючи на затверджену комітетом процедуру розгляду законопроекту за реєстраційним номером 3485, по окремих підпунктах, групах підпунктів у залежності від предмету регулювання, пунктах законопроекту переходимо безпосередньо до даного розгляду в частині внесення змін до окремих кодексів та законів України.
Перше. Кодекс України про адміністративні порушення включає підпункти 1-5 пункту 1 розділу І законопроекту. До даних підпунктів надійшло 25 пропозицій та поправок від народних депутатів України Князевича, Шкрум,  Мамки, Мінька, Cинютки, Кальченка.  Прошу голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати комітет про позицію підкомітету з даного питання. 
Пані Аліна, прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово. 
Зазначені головою пропозиції були предметом розгляду на засіданні підкомітету, і за наслідками обговорення підкомітет пропонує одну пропозицію під номером 30 врахувати частково, 24 пропозиції відхилити.  Так, щоб комітету було зручніше, я поінформую, це, до речі, я відразу поінформую і по Кодексу про адміністративні правопорушення,  і по Кримінальному кодексу. 
В чому заключається взагалі суть правок. Я вам нагадаю, що 19 травня 2020 року набрали чинності зміни до Кримінального кодексу і до Кодексу про адміністративні правопорушення, якими передбачено, що зміни до відповідних кодексів мають вноситися окремими законами. Але наш законопроект про зміни до виборчого законодавства був зареєстрований 18 травня, тому ми вважаємо, що ми в розгляд питання зайшли раніше і для максимальної комплектності, і збалансованості законодавства у сфері виборів ми наполягаємо, щоб ці зміни розглядалися саме всі разом. І також звертаю увагу, нікуди не діваються принципи про незворотність дій закону в часі. 
Я ще хочу зазначити, що ми ж три дні проводили засідання робочої групи, яка опрацьовувала весь масив наданих пропозицій і правок, так позиція робочої групи теж заключається в тому, щоб ці зміни розглядати разом з усім масивом Виборчого кодексу, а не виокремити його в окремий законопроект. 
Конкретніше тоді. По адміністративних правопорушеннях, там передбачається підвищення розміру штрафів за порушення правил передвиборної агітації, встановлюється адмінвідповідальність за непрямий підкуп як окрема форма порушення правил ведення передвиборної агітації, розмежовується адміністративна і кримінальна відповідальність. Також передбачено адміністративну відповідальність за приховування або знищення виборцем свого виборчого бюлетеня і передбачено адміністративну відповідальність  за перешкоджання діяльності суб’єкта виборчого процесу при виконання ним своїх повноважень або здійснення виборчих процедур.
Давайте тоді по кримінальному пізніше, суть така ж, але, що стосується змін, я потім додатково поінформую. Тоді, колеги, ще раз нагадую, що зміни в частині Кодексу України про адміністративні правопорушення підтримуються і підкомітетом, і робочою групою. Тому позиція підкомітету була така, що одну пропозицію врахувати частково, 24 відхилити. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.	
Шановні колеги, сьогодні, я впевнений, що ми будемо з вами проводити обговорення, а завтра проведемо голосування по всім семи законам.

ЗАГОРУЙКО А.Л. А ми не по кожному будемо?

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ні, ми сьогодні обговорюємо, виступаємо, доходимо думки, а голосування зробимо завтра. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Давайте по кожному розділу.

ГОЛОВУЮЧИЙ. По кожному блоку? 
Дмитро Чорний, прошу. Включіть мікрофон.

ЧОРНИЙ Д.С. Шановний пане голово, я прошу, просто вчора на комітеті трішки було незручно працювати з блоками, прошу просто секретаріат комітету надати поблочно, з якої і по яку правку, щоб можна було орієнтуватися в табличці. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Добре. 
Тоді, якщо ми будемо голосувати, тоді попрошу, якщо можна, секретаря, запросіть народних депутатів, будь ласка, з перекуру до праці. До народу вийдуть, коли завершать комітет. Зараз повернуться народні депутати і поставимо тоді. 
Шановні колеги, готові до голосування чи ні?  Шановні депутати поки підійдуть, тоді є пропозиція. Ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок, озвучених Аліною Загоруйко. От якраз повернулося ще двоє, прошу займати ваші місця. 
Прошу поставити на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. Пропозицію, яку озвучила Аліна Загоруйко, пропозиція підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок.
За – 17, проти – 0. Рішення прийнято.
Переходимо далі. У нас Кримінальний кодекс, да, Аліна?

ЗАГОРУЙКО А.Л. Да.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Кримінальний кодекс України включає підпункти 1-9 пункту 2 розділу І законопроекту. До даних підпунктів надійшло 72 пропозиції та поправки від народних депутатів України: Мінька, Князевича, Мамки, Кальченка, Клочка, Шкрум, Крулька, Кириленка, Королевської, Солода, Мороза. 
Прошу  голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати комітет про позицію  підкомітету з даного питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л.  Дякую, пане голово. 
Я коротко нагадаю колегам, що закладено в зміни в Кримінальний кодекс, в нашу першу редакцію законопроекту. Там мова йшла про запровадження пропорційних санкцій за порушення виборчого законодавства і невідворотність покарання. Для цього пропонуються зміни які: призначення, позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю як додаткове покарання на 5 років у випадках, коли особу засуджено за злочин проти виборчих прав; незаконне втручання службової особи може здійснюватися не  лише шляхом законної вимоги чи вказівки, але також полягати у будь-якій іншій незаконній формі впливу з використанням службового становища; передбачено відповідальність лише у випадку систематичного ухилення члена виборчої комісії чи члена комісії референдуму під час виконання своїх обов’язків; також введено відповідальність за незаконне вкидання виборчих бюлетенів; збільшено покарання за незаконне використання виборчого бюлетеня; конкретизовано положення статті 158 з позначкою 2 Кримінального кодексу щодо незаконного знищення або пошкодження виборчої  документації. Важливі зміни, які пропонуються, це зміни щодо зловживання своїм пасивним виборчим правом, зокрема, пропонується ввести покарання за підкуп кандидата на виборах. 
Підкомітет… Колеги, підкомітет пропонує відхилити наступні пропозиції і поправки з номера 6 по номер 29 включно. Прошу  підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію підкомітету  щодо відхилення пропозицій та правок. Прошу підтримати та проголосувати.
За – 18, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. 
Переходимо  до наступного. Закон України "Про центральну виборчу комісію" включає 24 підпункти пункту 3 розділу І законопроекту. До даних підпунктів надійшло 246 пропозицій та  поправок від народних депутатів України: Мінька, Корнієнка, Загоруйко, Князевича, Ляшенко, Лозинського, Рущишина, Цабаля, Юрчишина, Васильченко, Піпи, Шкрум, Сухова, Вельможного, Шахова, Бакунця, Кальченка, Лабунської, Пузанова, Качного, Крулька, Кириленка, Красова, Бурміча, Андрійовича, Саврасова. 
Прошу  голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати комітет про позицію  підкомітету з даного питання.  Прошу, пані Аліно.

ЗАГОРУЙКО А.Л.  Дякую, пане голово.
Пропозиції, які ви зазначили, також були предметом розгляду на засіданні підкомітету. І за наслідками обговорення підкомітет пропонує  19 пропозицій врахувати, 3 врахувати частково, 2 врахувати редакційно, 222 відхилити. 
Я так думаю, що цей блок якраз таки викликає зацікавленість в присутніх. Коротко хочу нагадати, в чому у мене, наприклад, на робочій підгрупі найбільше виникло запитань. Це питання  повноважень ЦВК в частині  застосування інноваційних  технологій. Там, де ми пропонуємо запроваджувати новітні технології, машинозчитувальні апарати, запроваджувати  якісь пілотні проекти і експерименти. 
В чому була основна претензія. У нас в першій редакції нашого проекту було виписано, що всі відповідні рішення приймаються Центральною виборчою комісією. На робочій групі ми всесторонньо  обговорили це питання і дійшли згоди, що ми дійсно залишаємо можливість запровадження всіх таких новітніх процесів, моментів, але з однією оговоркою, що це буде відбуватись не за  рішенням Центральної виборчої комісії, а в порядку, визначеному законом. Спеціальний закон ми напрацюємо трошечки згодом. 
Також питання, яке викликало дискусію, це було питання гарантії і фінансової незалежності членів Центральної виборчої комісії. Тут у нас думки розійшлися, тому що у нас були поправки і на виключення цієї частини з  тіла законопроекту. Вчора  підкомітет прийняв інше рішення, яким навпаки рекомендував гарантії фінансові для  ЦВК залишити. Тут треба це  питання як би обговорити і  прийняти рішення комітету. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Народні депутати чи автори пропозицій, якщо є чи бажають висловити слово, будь ласка, піднімайте руку. 
Олександре Корнієнко, прошу, вам слово. В мікрофон, будь ласка.

КОРНІЄНКО О.С. Яка у нас процедура? Ми можемо окремі правки з цього блоку поставити на підтвердження? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Альоно, да?

КОРНІЄНКО О.С. Я б хотів 118 поставити на підтвердження пані Шкрум правку, яка виключає положення про фінансові  гарантії для ЦВК. Ми не маємо нічого проти гарантій для секретаріату та  апарату, та технічних представників, регіональних представництв і так далі. Але тут так виписано, що під це підпадають ще і члени комісії. Але у них є вже в законі ця гарантія. Тобто ми задвоємося.  Вана прописана в законі. У неї конституційний орган, у них є ці всі фінансові гарантії. Якщо є  окрема… Чи є у нас, може, Аліно Леонідівно, може, у  нас є така правка, яка розокремлює цей пункт?  Щоб ми говорили про апарат, про секретаріат, але не про голову…

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане Олександре,  я думаю, що ваша пропозиція стосується, мабуть, все-таки належні умови оплати праці ви пропонуєте залишити. А питання, де іде  під час підготовки проекту Закону про держбюджет, оце речення виключити. Давайте в редакції комітету запропонуємо. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Зараз. Пані Аліно, вимкніть, будь ласка мікрофон, щоб Олександр Корнієнко взяв слово.

КОРНІЄНКО О.С. В редакції комітету там "належними умовами оплати праці голови, заступників, членів, секретаріату апарату, регіональних представництв…" і так далі, а далі виключити все про державний бюджет.  От  якось. Просто додати, там  зараз є тільки члени комісії, а треба додати тут  і секретаріат, апарат. Чи це зміни до Закону про держслужбу?  Вони, мабуть, у змінах до Закону про держслужбу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Це трошечки  інша частина, там, де ми введемо Центральну виборчу комісію в першу категорію.

КОРНІЄНКО О.С. Там це є?

ЗАГОРУЙКО А.Л. Да. Отам секретаріат.

КОРНІЄНКО О.С. Тоді тут прибрати …….. до слів "під час підготовки". 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Давайте поставимо на голосування.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Альона Шкрум, прошу, вам слово. І потім Роман Лозинський.

ШКРУМ А.І. Колеги, це трошки ідіотська ситуація, вибачте. Тому що у нас всі гарантії мають бути закладені в Закон про держслужбу. У нас вони окремо пропонується закласти в Закон "Про Центральну виборчу комісію". Зараз завершу. Окремо в зміну до Закону про Державний бюджет такі норми закладалися, і окремо Комітет правової політики падав свій законопроект зараз з членів Комітету правової політики, де теж така норма схожа є. Тому що я вам нагадаю, зараз  насправді у нас є  обмеження  по заробітній платі на час карантину. І вони  будуть діяти, поки карантин не завершиться, там в  розмірі 40 тисяч гривень максимум. 
Тому нам, чесно, зараз ми можемо  підтримати пропозицію пана Корнієнка, але, чесно, нашому комітету треба разом з бюджетним сісти і напрацювати нормальний Закон про систему оплати праці на публічній службі і для політиків, і для державних службовців. Тому що ми наплодили, просто жах.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Альоно, це слушне зауваження.  Впевнений, що його треба буде доопрацювати. 
Пан Роман Лозинський, потім Олександр Корнієнко.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Колеги, у нас вчора на підкомітеті була дискусія  по цьому питанню. І нам треба тут концептуально підійти рішенням комітету. Ми розуміємо, що є окремі групи  держслужбовців. Це антикорупційні органи, це ЦВК, це Нацбанк, регулятори, тобто це  конституційні органи, які нам  важливо забезпечувати їм про ці фінансові гарантії. Справді, нам треба збалансувати це законодавство. Якщо у нас зараз є ці норми виписані в окремих законах і ми знайдемо зараз тут в межах нашої дискусії розуміння, що це вже є і не треба дублювати для нормопроектувальної техніки і взагалі для якісних законопроектів, це в порядку. Але нам не можна зараз допускати тих моментів, коли  будуть ухвалювати новий бюджет. В межах цього бюджету заробітні плати зараз членам ЦВК, а потім членам  інших антикорупційних органів, Національного банку зменшити до мінімальних цифр. І тоді назвати ці органи незалежними буде  дуже складно. 
Тому тут філософське і концептуальне положення. Вчора, власне, на підкомітеті ми підійшли до позиції, що  ЦВК, як і інші органи, які я називав, мають  мати ці фінансові гарантії, щоб  не можна було дьоргати за ниточки якимись  доплатами, таємними конвертами підходити. 
Але те, що  каже Альона Шкрум про загальну концепцію, філософію, це абсолютно правильно. Я би  попросив, якщо можна, або Альону, або пана Корнієнка зараз  озвучити, що це вже є, в такому-то законі це регулюється, і зараз це просто для  чистоти законів ми не будемо тут це дублювати. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Пане Олександре Корнієнко.

КОРНІЄНКО О.С. У нас є  внесення в Закон про … У нас же ж тут є про державну службу зміни. В рамках цих змін. То в секретаріат. Умови  оплати секретаріату ЦВК. А в самому  законі про ЦВК є фінансові гарантії ЦВК? Зараз немає. Зараз ми ЦВК запитаємо.

ГОЛОВУЮЧИЙ, Пане Олегу Діденку, я прошу вам взяти слово, прокоментувати, будь ласка. Технічна служба, будь ласка, включіть мікрофон. Олегу Діденку включіть мікрофон, будь ласка.

ДІДЕНКО О.М. Дякую. 
Звичайно, я в цьому питанні є особою зацікавленою. Не знаю, наскільки коректно мені коментувати.  Разом з тим дійсно правильно передбачити гарантії для Центральної виборчої комісії, тому що це незалежний все-таки державний орган повинен бути. І належне фінансування –  це якраз один із аспектів, який цю незалежність повинен забезпечувати. 
Звичайно, в редакції підкомітету нас би влаштувала більше. Але, якщо  нема на це волі народних депутатів, можна залишити перше речення там, де  "належними умовами праці голови комісії, заступників голови, секретаря та членів комісії, секретаріату комісії", як Олександр Корнієнко  пропонував, і на  цьому поставити крапку. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Олександре Сергійовичу, у вас була пропозиція 118 правку Олени Шкрум...

КОРНІЄНКО О.С. Ні, це треба в редакції комітету. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. В редакції комітету. Тоді прошу, сформулюйте під стенограму, будь ласка.

КОРНІЄНКО О.С. Належними умовами, це 121 строчка, я не знаю,  це пункт 4 чогось там статті 3. "Належними  умовами оплати праці голови комісії, заступників голови комісії,  секретаря комісії та членів комісії, працівників секретаріату комісії і її регіональних, тобто територіальних представництв, визначених цим законом". Тобто починаючи від слів "під час підготовки", далі ми виключаємо це. Хтось  зафіксував?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Під стенограму зафіксували. 
Тоді, шановні колеги, загальне обговорення завершено. Переходимо до голосування про відхилення запропонованих підкомітетом пропозицій та правок. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, можна ще слово…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Да, пані. Я надаю вам якраз слово, голові підкомітету Аліні Загоруйко. Прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Я хочу ще наголосити членам комітету, що за  результатами голосування ми обов’язково  дамо доручення, і четверта  колонка буде приведена у відповідність до рішення, яке ми проголосували, з текстом з  цього кодексу. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні  колеги, підкомітет пропонує відхилити наступні пропозиції та  поправки: номер  від  107 до 110; 114; 118 викласти  в редакції, яку під стенограму озвучив Корнієнко Олександр; від  119 до 123; 126; від 128 по 131; від 133 до 140;  від 142 до 152; від 154 до 161;  від 163 до 187; з 189 по 192; з 194 по 200; з 202 по 217; з  219 по 223; з 225 по 228; з 230 по 242; з 244 по 284; з 286 по 309; з 311 по 338; з 340 по 349; 351 та 352. 
Ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок, та врахуванні правки 118 в редакції Корнієнка. Прошу  підтримати і проголосувати.
За – 16, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного Кодексу адміністративного судочинства України,  який включає пункт 4 розділу І даного законопроекту. До даного  пункту надійшло 13 пропозицій  та правок від  народних депутатів України: Князевича, Лабунської, Крулька, Шкрум, Кириленка, Ляшенко, Івченка, Саврасова, Красова, Лозинського, Рущишина, Цабаля, Юрчишина, Шахова, Васильченко, Піпи, Мінька, Сухова, Вельможного, Бакунця, Кінзбурської, Кальченка.
Прошу  голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати  комітет про позицію  підкомітету з даного питання. Аліна  Леонідівна Загоруйко.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
Колеги, зміни передбачали скорочення строку подання позовних заяв щодо рішень дій чи  бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій до Адміністративного суду з 5 до 2 днів. Однак за результатами  обговорення під час робочої  групи було прийнято рішення зберегти відповідну норму в чинній редакції і  дані строки не скорочувати.
Тому на засіданні  підкомітету і за наслідками обговорення підкомітет  пропонує 10 пропозицій врахувати, 3 відхилити. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Чи є присутні народні депутати автори правок цих? Нема. Тоді ми, шановні колеги…

______________. (Не чути)

ЗАГОРУЙКО А.Л. П'ять залишаємо.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу  підтримати та проголосувати. 
За – 16. Рішення прийнято.
Переходимо до Закону України "Про Державний реєстр виборців". Включає пункт 5 розділу І. Законопроект, який  складається з п'яти підпунктів. До даного пункту надійшло 45 пропозицій та поправок від народних депутатів України: Крулька, Шкрум, Кириленка, Мінька, Кальченка, Красова, Князевича, Ляшенко, Сухова, Вельможного, Шахова… Шахов вже був, Бакунця, Лабунської, Батенка, Корнієнка, Івченка. 
Прошу  голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати комітет про позицію  підкомітету з даного питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Колегам нагадаю, що запропоновані  зміни були спрямовані на лібералізацію механізму зміни виборчої адреси без зміни місця проживання виборця. Даний  комплекс змін спрямований на забезпечення можливостей громадянам реалізувати  своє конституційне виборче право, а  саме активне виборче право за місцем його фактичного проживання. 
До даного  комплексу змін були зауваження лише в частині щодо потрібності чи непотрібності вмотивованої заяви для  зміни виборчої адреси. Хочу наголосити, що відповідні зміни широко підтримуються експертним середовищем і всіма міжнародними організаціями, які працюють у сфері виборчого права та розвитку демократії. За наслідками розгляду на підкомітеті і обговорення комітет пропонує 8 пропозицій врахувати, 37 відхилити. Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, чи є автори правок тут? Теж нема, да, у нас. 
Тоді, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 17. Рішення прийнято. Проти – 0, утримались – 1.
Наступний Закон України "Про запобігання корупції". Включає пункт 6 розділу І законопроекту. До даного пункту надійшло 4 пропозиції  та поправки від народних депутатів України: Князевича, Крулька, Батенка, Корнієнка, Мінька, М`ялика. 
Прошу  голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати комітет про позицію  підкомітету з даного питання. Аліно Леонідівно, прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Пане голово, зміни, які пропонуються в цій частині, вони спрямовані на  полегшення доступу кандидатів на місцевих виборах  до  реалізації своїх виборчих прав. Що саме пропонується. З кола осіб, які мають проходити процедуру обов’язкового  декларування, виключено кандидатів на посади місцевих голів  та депутатів рад. Колеги, якщо ми цю  пропозицію все-таки підтримаємо, то всі наші майбутні кандидати нам тільки подякують. 
Тому за результатами обговорення і розгляду на підкомітеті пропонується  2 пропозиції врахувати, а 2 відхилити. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Шановні колеги, якщо автори є, є заперечення? Нема. Запобігання корупції є зауваження? Прошу. Аліно Леонідівно, мікрофон виключіть, щоб міг Корнієнко прокоментувати.

КОРНІЄНКО О.С. Це щодо необхідності кандидатів подавати  декларацію електронну?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Так.

КОРНІЄНКО О.С. Дійсно, у нас місцеві вибори, і 50 тисяч  людей просто  зараз заставити декларуватися, які там не всі мають в сільській місцевості можливості  для цього оперативні, брати зараз довідки, реєстри, ну,  це просто негуманно для людей. І ми  просто замінили на те, що відразу після обрання, вони відразу мають задекларуватися. Якщо стануть депутатами, це буде чесно, нам здається, і справедливо. У нас є  розуміння з колегами з антикорупційного комітету, скажімо так, по цьому питанню. В принципі,  прохання підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Дмитро Микиша. Прошу.

МИКИША Д.С. Ми вчора на підкомітеті жваво обговорювали це нововведення, новелу, пропозиції були різні. Також підтримую, що для сільських, селищних, міських  рад цього не потрібно. Але була одна з пропозицій, вважаю її доцільною,  що кандидати  змушені будуть, зобов’язані будуть подавати  декларації, і саме ті кандидати, які балотуються до обласних рад. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги,  тоді якщо нема зауважень,  ставлю на голосування  пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок. Комітет  пропонує відхилити пропозиції, це 411 і 414. Прошу підтримати та проголосувати. Рухаємось далі.
За – 15, проти – 0, утримались – 2. Рішення прийнято.
Переходимо далі. Закон України "Про державну службу". Включає пункт 7 розділу І законопроекту. До даного пункту надійшло 2 пропозиції та поправки від народних депутатів України: Мінька, Корнієнка та Загоруйко. 
Прошу  голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати комітет про позицію  підкомітету з даного питання. Прошу, Аліно.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
Це якраз-таки знову те питання, яке стосується умов оплати праці. В нас пропонується внести зміни в Закон "Про державну службу", де працівникам Центральної виборчої комісії є пропозиція включити їх до першої категорії посадових окладів. Враховуючи, що це все-таки незалежний головний орган, який адмініструє всі вибори, це було би логічно. Під час  обговорення цього питання робоча група повністю підтримала дану пропозицію. В принципі, вчора підкомітет також її підтримав. 
Дякую. Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Чи є зауваження? Якщо немає бажаючих  виступити з даного питання, ставлю на голосування пропозицію підкомітету  щодо відхилення пропозиції та поправок. Прошу  підтримати та проголосувати за відхилення  позиції 416.
За – 16, проти – 0, утримались – 0. Рішення прийнято.
Переходимо до наступного – щодо розгляду змін до Виборчого кодексу України. Зміни до Виборчого кодексу України включають 222 підпункти пункту 8 розділу І законопроекту, які стосуються всіх  42 розділів кодексу і відповідно до затвердженої нами процедури будуть розглядатися по групах  підпунктів, які відповідають цим розділам. 
Так до пунктів з 1 по 3 розділу І статті з 1 по 5 кодексу надійшло 29 пропозицій та поправок, які внесені народними депутатами  України: Андрійович, Бакунець, Батенко, Васильченко, Вельможний, Загоруйко, Кальченко, Кириленко, Кянзевич, Крулько, Лабунська, Лозинський, Ляшенко, Мінько, Осадчук, Піпа, Рущишин, Сухов, Цабаль, Шахов, Шкрум, Юрчишин.
Прошу  голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії поінформувати комітет про позицію  підкомітету з даного питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
Даний блок стосується  пропозицій з 421 по 429. Мова іде про уточнення в кодексі типів виборів, зокрема і місцевих.  Мова іде про чергові і позачергові. Також це стосується обчислення строків під час  виборчого процесу. Актуальним  стало дуже питання часу роботи виборчих  комісій. На робочій групі чомусь  дуже активно обговорювали і пропозицію, закладену в першій редакції, робоча група не підтримала. Також іде уточнення визначення дня голосування, проведення позачергових, проміжних,  додаткових місцевих  виборів двічі на рік. 
Ця пропозиція свою підтримку знайшла. За результатами обговорення підкомітет  пропонує 2 пропозиції врахувати, 27 відхилити. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Шановні колеги, чи є автори правок? 
Якщо немає, тоді ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення  пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За –  14. Рішення прийнято.
До підпунктів 4-11 розділу ІІ кодексу надавали 62 пропозиції  та поправки народні депутати: Андрійович, Бурміч, Василенко, Загоруйко, Кальченко, Качний, Кириленко, Кінзбурська, Клочко, Князевич, Корнієнко, Красов, Крулько, Лабунська, Лозинський, Ляшенко, Мінько, Осадчук, Піпа, Пузанов, Рущишин, Цабаль, Шкрум, Юрчишин. 
Прошу голову підкомітету поінформувати пропозицію підкомітету з даного питання.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
Мова йде про пропозиції, викладені в пунктах 450 по 511. Йде мова про уточнення визначення активного і пасивного виборчого права. Визначаються підстави для голосування на відповідних місцевих виборах, так як вже було запроваджено процедуру зміни виборчої адреси. І також передбачається можливість використання у формі експерименту електронних засобів голосування. Але знову ж таки тільки  у порядку, визначеному спеціальним законом. За результатами обговорення підкомітет пропонує 6 пропозицій врахувати, 56 відхилити. 
Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Якщо у авторів правок немає зауважень… Є, Роман Лозинський, прошу вам слово. Аліна, виключіть, будь ласка, мікрофон, Роман скаже. Дякую. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Шановні колеги, у мене 312 правок. Я це анонсував на вчорашньому підкомітеті. Очевидно, що на всіх я не буду зупинятися, наполягати, з повагою до часу всіх. 
Щодо цього блоку. Пункти 4-11, моя правка 492, вона полягає щодо ІТ-рішень, тобто експериментів електронних, які вітаються експертами, які, в принципі, можуть мати місце. Але, незважаючи на те, що в ході доопрацювання на робочій групі тут дещо обмежили ЦВК в  правах щодо цих експериментів, але залишилися ризики, зокрема машинного голосування.  Це на позицію мою, на позицію фракції "Голос", це досить все-таки небезпечна річ. У статті 218, це, власне, там передбачено різні застосування інноваційних технологій. Але інноваційні технології на чутливих ділянках, це машинне голосування, власне, ми виступаємо проти цього. Від цього відмовляються в усьому світі. Вже Франція теж від цього відмовилася. В українських умовах це недопустимо. І, в принципі, такі речі мають запроваджуватися тільки після належного обговорення на рівні законів, і відповідно треба передбачати на рівні законів дуже до деталей всі моменти, аби потім не було зловживань. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Аліна Леонідівна, прошу. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Да, дійсно, пан Роман дуже правильні речі говоре. Ми не можемо так швидко переходити на електронне голосування, я маю на увазі, і на голосування через Інтернет, або голосування з допомоги машинозчитувальних якихось апаратів. І, власне, це той акцент, на який я  робила, що тільки відповідно до закону. На сьогоднішній день цього закону немає. Тобто ми всі там, хто юристи, розуміємо, що дана норма просто на сьогоднішній день буде мертва. Але, дивлячись в майбутнє, якщо технології будуть дозволяти, якщо системи захисту даних будуть дозволяти, якщо на те буде наша політична воля, то десь в майбутньому, дійсно, ця норма зможе запрацювати. Тому на сьогоднішній день я в цій частині ризиків жодних не бачу.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИИЙ. Дякую. 
Позиція, пані Аліна. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Позиція. Підкомітет пропонує 6 пропозицій врахувати, 56 відхилити. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Колеги, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та даних правок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 14. Рішення прийнято.
До підпунктів з 12 по 16 розділу ІІІ кодексу надали 30 пропозицій та поправок народні депутати України: Андрійович, Бурміч, Василенко, Загоруйко, Кальченко, Качний, Князевич, Лозинський, Мінько, Осадчук, Піпа, Пузанов, Рущишин, Цабаль, Чорний,  Шкрум та Юрчишин. 
Прошу голову підкомітету поінформувати комітет пропозицію підкомітету з даного питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, йдеться про пропозиції під номерами з 512 по 540. Правки стосуються уточнення положень щодо безперервності виборчого процесу та зупинення його у зв’язку з запровадженням правового режиму військового стану або надзвичайного стану. Також уточнюється момент втрати статусу суб’єкта виборчого процесу і відкритості останнього.
Зокрема, пропонується встановити, що виборчий процес припиняється з дня набрання чинності  указу Президента, після чого ЦВК приймає рішення про припинення виборчого процесу. Після припинення або скасування дії режиму воєнного чи надзвичайного стану виборчий процес починається спочатку. Там за результатами обговорення підкомітет пропонує дві пропозиції врахувати. Там одна з них була дуже комплексна, тому ми дві враховуємо,  25 пропонуємо відхилити. 
Дякую. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, є заперечення чи зауваження? 
Роман Лозинський, прошу, вам слово. 

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Шановні колеги, мої правки 536, 537 та 539. Я буду наполягати, щоб ми поставили їх на голосування. І прошу вашої уваги щодо наступного. Ми говоримо в межах цих правок і в межах цієї статті  підпункти 12-16 про фінансові звіти політичних партій.  Фінансові звіти – це дуже важлива річ, це дуже правильна річ, але ними, на наше переконання, має займатися не ЦВК, а НАЗК. І саме цими правками ми пропонуємо змінити ту норму регулювання і залишити право перевірок фінансових звітів, політичних партій, зокрема у виборчих фондах, на Національному агентстві запобігання корупції, а не на Центральній виборчій комісії.

_______________.  (Не чути)

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Це правка 536, 537 та 539. 

_______________.  (Не чути)

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Підпункти 12-16.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Ти пропонуєш ЦВК виключити, щоб тільки НАЗК це робило? 
Я коротко. Я розумію, зараз це мені здається, що ЦВК тільки обрадується, якщо ми цю функцію з них заберемо. 

КОРНІЄНКО О.С. Можна мені?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Олександр Корнієнко. 

КОРНІЄНКО О.С. Ми просто зверталися до НАЗК за роз’ясненням. Наразі їх позиція наступна. Може вона зміниться. Але наразі їх позиція, що ми не маємо як партії подавати звіти про виборчі рахунки кандидатів у нашому  звіті за третій квартал, чи за четвертий, в якому кварталі будуть вибори. І якщо ми зараз виключимо ЦВК, а НАЗК продовжить так думати, то ми  просто нікуди ці звіти взагалі не подамо. І у нас повністю безконтрольно лишиться  зараз історія про виборчий фонд. 
Тому давайте просто лишимо для ЦВК на випадок, якщо ми з НАЗК не дійдемо згоди, як це має відбуватися. Тому що по парламентській кампанії ми подавали їм ці звіти, пам’ятаєте, ви мабуть теж подавали. А зараз ми у них запросили роз’яснення. Вони кажуть, що на місцеві не треба буде це робити. Тому просто, щоб ми кудись ці звіти подавали, хоч кудись, щоб десь була точка зборки цих звітів. 
Зрозуміла логіка в тому, що ви кажете, вона правильна, ну, як би в цілому. Але на разі, просто виходячи з цієї ситуації, щоб ми не втрапили в таку. Це такий нюанс, але просто щоб ми…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Роман Лозинський.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Відповідно до роз’яснення НАЗК це ж виключний орган, який буде здійснювати перевірки в принципі, і так мало  би бути. Але якщо вони говорять, що якийсь етап звітів політичних партій не має включати ту чи іншу частину, наприклад, виборчі фонди місцевих виборів, то це тоді означає, що ні ЦВК, ні НАЗК, ніхто по суті неповинен тут  мати якусь іншу виключну роль. Просто тут такий закладається дуалізм, і, можливо, члени, от голова ЦВК роз’яснить позицію Центральної виборчої комісії і логіку такого дуалізму, який тут закладається. Для чого ЦВК перевіряти фінансові звіти політичних партій щодо руху коштів у виборчих фондах?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Позиція. Що-що? Олег? 
Олег, прокоментуйте, будь ласка. 

_______________. Дякую. 
Так, я, дійсно, тут підтримаю позицію пана Лозинського. Дуалізм тут видається зайвим. Ми зі свого боку таку пропозицію до кодексу давали, щоб ЦВК не звинуватило в тому, що ми хочемо зробити більш закритим процес, але по своїй суті якщо брати, це скоріш повноваження Національного агентства з питань запобігання корупції. І наскільки я розумію, правка 537 якраз на Національне агентство з питань запобігання корупції покладає цей обов’язок, і проблеми по ідеї не буде. Вони тоді будуть зобов’язані реалізовувати цю норму кодексу. 
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Аліна, яка позиція по 537 правці? Аліна Леонідівна, позиція підкомітету.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, ми трошечки боїмося осуду експертів і громадського середовища. Якщо ми заберемо цю звітність з Центральної виборчої комісії, цей обов’язок висвітлювати принаймні цю звітність Центральною виборчою комісією, то учасникам зацікавленим, які активно слідкують за наповненням виборчих фондів, просто не буде де взяти цю інформацію. 

_______________.  (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Ми тоді залишаємо  в тій редакції. 

ЗАГОРУЙКО А.Л.  НАЗК, це виключно функція НАЗК здійснювати цю  перевірку. 

_______________.  (Не чути)

ГОЛОВУЮЧИЙ. Олександр Корнієнко. Яким чином, ваша 537 правка?

_______________.  (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Мікрофон, пані Аліна, виключіть, будь ласка. 

_______________. Логіка цієї правки загалом тобто не закладати дуалізм, не закладати туди відповідальність на ЦВК. У нас є НАЗК, це виключний орган, який перевіряє звіти політичних партій. В принципі, в роз’ясненнях НАЗК вже говорить, що має входити, що не входити, чи рух коштів  у виборчих фондах там повинно. Це правки 536, 537 і 539, вони стосуються, власне, цього питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л.  Давайте, колеги, тоді поставимо на  голосування пропозицію Лозинського.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Тоді ми, пані Аліна... 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Але тоді я в залежності від прийнятого рішення я попрошу таблицю, четверту колонку таблиці привести у відповідність. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Тоді поправки 536, 537, 539… Пані Аліна, 3 поправки. Олександр Корнієнко, Альона Шкрум, дякую, що ви дослухаєтесь.  Поправки номер 536 Романа Лозинського,  537 та 539 ми ставимо на підтвердження. Правильно я розумію? На врахування. 
Прошу поставити голосування по цим правкам. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 16. Рішення прийнято. Вітаю вас, пане Романе.
Шановні колеги, за позицією, яку озвучила пані Аліна, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок наших. Прошу підтримати та проголосувати.  Прошу поставити на голосування. Прошу підтримати та проголосувати.
За – 16. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, переходимо до пунктів 7-19, з 7 по 19 розділу IV кодексу, 21 пропозицію та поправку  народного депутата України: Бакунець, Бурміч, Васильченко, Вельможний, Кальченко, Кириленко, Кінзбурська, Княжицький, Князевич, Крулько, Лабунська, Лозинський, Ляшенко, Мінько, Осадчук, Піпа, Рущишин, Сухов, Цабаль, Чорний, Шахов, Шкрум та Юрчишин. 
Прошу голову підкомітету поінформувати комітет про позицію підкомітету з даного питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, колеги.
Це стосується пропозиції з 542 по 562 блок щодо утворення територіальних округів та дільниць з організації проведення виборів. Підкомітет пропонує відхилити 21 пропозицію, тобто всі надані. Ми вважаємо, що в редакції першого читання найкращі виписані дані норми. 
Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Чорний Дмитро, прошу, вам слово. 

ЧОРНИЙ Д.С. Шановні колеги, я хочу звернути увагу на 559 поправку. Вона стосується такого питання: частину другу доповнити  новим реченням  такого змісту: "ліквідація виборчих дільниць під час виборчого процесу заборонена", тому що в запропонованій підкомітетом редакції тут не вказані строки, і щоб якось убезпечити, щоб не було під час виборчого процесу ліквідації виборчих дільниць. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, питання в тому, що є практика, є стандарти. Відповідно до стандартів, дійсно, під час виборчого процесу ліквідація дільниць  заборонена. Але бувають, дійсно, якісь нагальні окремі випадки, коли таку дільницю треба ліквідувати. Нагальні питання. Можливо, ЦВК нам детальніше  може розказати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Я думаю, що пан Олег Діденко нам зможе пояснити з цього питання. 
Пане Олеже. 

ДІДЕНКО О.М. Я так розумію, норма спрямована на те, щоб убезпечити від випадків, коли з об’єктивних причин під час виборчого процесу повинна бути відбутися ліквідація. Це не означає, що виборчі права не будуть реалізовані, в такому випадку усі виборці, які віднесені до відповідної виборчої дільниці, будуть віднесені до інших суміжних дільниць. На практиці такі випадки, вони надзвичайно рідкісні. Скоріш за все це така норма для… Чи передбачити будь-які непрогнозовані ситуації. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, тоді після обговорення ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати.
За – 16. Рішення прийнято. 
Переходимо до пунктів  з 20 по 25 розділу  V статті з 32 по 38 кодексу. Подали 71 пропозицію та поправку народні депутати України: Батенко, Васильченко, Загоруйко, Кальченко, Качний, Кириленко, Князевич, Крулько, Лабунська, Лозинський, Осадчук, Піпа, Пузанов, Рущишин, Цабаль, Шкрум, Юрчишин. 
Прошу голову підкомітету поінформувати комітет пропозицію підкомітету з даного питання.  Пані Аліна, прошу, вам слово. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово. 
Ми переходимо до пропозицій під номерами з 563 по 633. Дані питання стосуються порядку утворення та припинення функціонування окружних та територіальних виборчих комісій. Також правки стосуються функціонування територіальних і регіональних представництв Центральної виборчої комісії в разі їх утворення. Не знаю, коли це буде. Також на підкомітеті на робочій групі дуже активно обговорювалося питання утворення секретаріатів виборчих комісій, функцію якого б виконували відповідні представництва ЦВК. 
За результатами обговорення підкомітет пропонує 13 пропозицій врахувати, одну врахувати частково, 4 врахувати редакційно, 53 відхилити. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, чи є автори правок, які хотіли би виступити? Якщо немає, є пропозиція ставити на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок.  Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 15. Рішення прийнято. 
Переходимо далі. До підпунктів з 26 по 28 розділу VI статті 41 по 43 та 45 кодексу. Надійшли 10 пропозицій та поправок від народних депутатів України: Князевич, Шкрум, Мінько, Андрійович, Заблоцький, Шинкаренко. 
Прошу голову підкомітету поінформувати комітет пропозицію підкомітету з даного питання.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, це пропозиції з 633 по 642. У нас в законопроекті встановлюються і приводяться у відповідність  термінологічні вимоги щодо заяви про неможливість виборця голосувати в приміщенні для голосування, а також інформація, яка вноситься до списку виборця з урахуванням можливостей зміни виборчої адреси. Тобто інформація, яка міститься в Державному реєстрі виборців, про особу буде зазначатися її виборча адреса. За результатами обговорення підкомітет пропонує всі 10  пропозицій  відхилити і залишити редакцію першого читання.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Чи є у авторів правок зауваження до цих? Якщо немає, тоді, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 15. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного, до підпунктів з 29 по 31 розділу VII статті 47 та 48 кодексу. Надійшло 8 пропозицій та поправок від народних депутатів: Князевич, Лозинський, Рущишин, Цабаль, Осадчук, Юрчишин, Васильченко, Піпа, Сухов, Вельможний, Шахов, Бакунець, Кальченко та Пузанов. 
Прошу голову підкомітету поінформувати комітет пропозицію підкомітету з даного питання.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, пропозиції з 643 по 650 стосуються відкритості виборчого процесу, публікації матеріалів, які стосуються виборів,  діяльності ЗМІ і публікації результатів соціологічних досліджень. Також ті публікації, які здійснюються на сайтах ТВК  в разі їх наявності, місцевих рад або в інший спосіб, тої інформації, яка необхідна, буде висвітлена про зареєстрованих кандидатів. 
За результатами обговорення підкомітет пропонує одну пропозицію врахувати, одну врахувати редакційно, 6 відхилити. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, чи є автори? Які є зауваження, пан Роман Лозинський? Тут ні.
 Шановні колеги, тоді ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 14. Рішення прийнято. 
Переходимо до підпунктів з 32 по 35 розділу VIII кодексу. Надійшло 11 пропозицій та поправок від народних депутатів: Князевич, Лозинський, Рущишин, Цабаль, Осадчук, Юрчишин, Васильченко, Піпа, Шкрум, Лабунська, Крулько, Кириленко, Гривко та Кальченко. 
Пані Аліна, прошу поінформувати комітет з пропозицією підкомітету з даного питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Колеги, пропозиції з 651 по 661, правки щодо розміщення агітації у ЗМІ. Також наводиться визначення агітації, …узгоджується зі змінами до Кодексу про адмінправопорушення і Кримінального кодексу України. Запроваджується чіткий перелік продукції, якою можна агітувати та яка не вважається підкупом, а також запроваджується заборона надання благодійної допомоги під час виборчого процесу фондам, засновниками яких є самі кандидати чи політичні партії, суб’єкти виборчого процесу.
За результатами обговорення підкомітет пропонує одну пропозицію врахувати і 10 відхилити. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Якщо є зауваження, прошу висловити. Якщо немає зауважень, тоді Роман Лозинський, прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. З 651 по 661.

ГОЛОВУЮЧИЙ. З 657 по 661.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок. Прошу підтримати та проголосувати.
Це що, зависла система.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Рішення прийнято. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  За – 15, проти – 0. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступних підпунктів з 36 по 38 розділу IX статті 59 та 60 кодексу. Надійшло 20 пропозицій та поправок від  народних депутатів: Кальченко, Князевич, Пуртова, Лозинський, Рущишин, Цабаль, Осадчук, Юрчишин, Васильченко, Піпа, Шкрум. 
Прошу голову підкомітету поінформувати комітет пропозиції підкомітету з даного питання. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую. 
Колеги, цей блок питань стосується порядку реєстрації офіційних спостерігачів, пропозиції з 662 по 681. Тут мова про реєстрацію  офіційних спостерігачів, я вже сказала, і запровадження можливості громадським організаціям мати офіційних спостерігачів у ЦВК. Якщо пам’ятаєте, на наших всіх робочих групах мова ішла про такого суперспостерігача. Тому що вони завжди мали можливість спостерігати за процесом в окружних  комісіях, але не в ЦВК. Наразі  ми їм цю можливість даємо. Також заява для реєстрації спостерігачів може подавати голова громадської організації. Так  воно такі було.  
Колеги, за результатами обговорення підкомітет пропонує 2 пропозиції врахувати, 4 врахувати  редакційно, а 14  відхилити. Це поправки з  663 по 669, 673, 674  і з 676 по 680, вони відхилені. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пане Роман Лозинський, у вас зауваження, прошу.
Пані Аліно, мікрофон виключіть,  будь ласка.  

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М.  В мене питання до колег, голови підкомітету і Голови ЦВК. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Аліно, до вас звертаються.

ЛОЗИНСЬКИЙ Р.М. Моя правка 665, яка стосується спрощення процедури  надання  дозволу  на здійснення спостереження для  громадських  організацій. Я в цій правці пропоную скасувати норму, якою доповнюється стаття 60 про порядок  надання дозволу громадським  організаціям мати офіційних спостерігачів під час виборів, які встановлюються ЦВК.
У нас в Виборчому кодексі порядок, і моя правка покликана нерозумінням, для чого ускладнювати  цю процедуру і цей порядок надання дозволу залишати за ЦВК, якщо це вже регулюється Виборчим кодексом.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Аліно.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, я навіть з власного досвіду вам можу сказати,  за кілька років роботи в ЦВК, практика показує, що регулювання самого кодексу не достатнє. І на практиці буває багато питань, які краще врегулювати  додатково порядком.
Але я думаю, ми  можемо в цій частині вислухати позицію ЦВК, можливо, вони нам якесь раціональне зерно підкажуть. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Позиція ЦВК.

ДІДЕНКО О.М. Дякую. 
Шановні народні депутати, дійсно, насправді, Центральна виборча комісія під час загальнодержавних виборів в 2019 році навіть приймала такий порядок, хоча це прямо не було передбачено кодексом, в силу того, що  виникає ряд технічних питань щодо того, в якій формі статут потрібно подавати, завірений, незавірений, перевіряти його, не перевіряти, коли  відмовляти, не відмовляти, все-таки для того, щоб  процес був внормований. І, в принципі, для громадських  організацій, це теж плюс, тоді всім  буде зрозуміло, якою логікою  Центральна виборча  комісія керується при розгляді  відповідних подань. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Пане Роман, нема? Пан Роман не наполягає. 
Тому, шановні колеги, ставлю на голосування  пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 15, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. 
Переходимо до пунктів 39, 40 розділу X статей 61 і 62 кодексу. Надійшло 14 пропозицій та поправок від народних депутатів України: Андрійович, Мінько, Красов, Кальченко, Князевич. 
Прошу голову підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії  поінформувати комітет про дану позицію.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую.
Шановні колеги, цей блок стосується взагалі питання рівня інклюзивності виборчого процесу, пропозиції з 682 по 695. Я точно  знаю, що за  цей блок, який ми, в принципі, прописали і прийняли  в першому читанні, нам будуть дякувати ті громадські організації, які адвокатують питання осіб,  які мають інвалідність. 
У нас встановлюються вимоги щодо необхідності використання розумного пристосування та розміщення виборчих комісії в приміщеннях, доступ до яких можуть мати  особи з інвалідністю. Пропозиції цих депутатів, які пан голова зачитав, були спрямовані на те, щоб ці норми з Виборчого кодексу виключити. 
Позиція підкомітету: всі 14 пропозицій відхилити і забезпечити інклюзивність виборчого  процесу. Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре, тоді ставлю… 
Прошу.

_______________. Шановні члени комітету, дивіться, стаття 61 у нас говорить про матеріально-технічне забезпечення виборів. В ній говориться, що безкоштовно органи місцевого самоврядування мають забезпечувати дільничні комісії приміщеннями, послугами, транспортом, обладнанням. Ми про це  на робочій групі говорили, і ніби одностайно всі погодилися, що такого не має бути, що за рахунок місцевих бюджетів буде це здійснюватися.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Аліна Загоруйко, прошу, дайте відповідь. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Так, дякую. 
Дійсно, колеги, питання необхідності органам місцевого самоврядування забезпечувати усім виборчі  комісії неправильно поставлено. Ми маємо відійти від  оцього слова "безоплатно" і  на засіданні робочої групи також погодили редакцію, в якій слово "безоплатно" треба виключити.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Шановні колеги, якщо у нас є зауваження… Комітет пропонує відхилити пропозиції  та поправки з 682 по 695. Прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, дивіться, тут така ситуація, що в  таблиці, можливо, не врахована ця пропозиція, але позицію робочої групи, її треба було врахувати. Тому я прошу частину четверту привести у відповідність до висновків, які напрацювала робоча група в частині забезпечення виборчих…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Під стенограму тоді прошу. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Зараз тоді ми правильно сформулюємо. Колеги, тоді під стенограму: в статті 61 нам треба виключити слово "безоплатно". Може ми тоді врахуємо правку Андрійовича? Бо він якраз дублює норму, яку викладено в першому читанні, якраз без слова "безоплатно".

ГОЛОВУЮЧИЙ. Який номер правки? 

ЗАГОРУЙКО А.Л. 682. 
Або знову ж таки тоді правка Мінька, де він просто слово "безоплатно" виключає. Тут у нас якийсь технічний збій пішов. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Давайте тоді з техніко-юридичними доопрацюванням, а ви просто доврахуєте  цю позицію. Добре, пані Аліно? 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Так.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Секретаріат, тоді прошу взяти до уваги.
Колеги, підкомітет пропонує відхилити пропозиції та поправки з урахуванням позиції, яку озвучили…

ЗАГОРУЙКО А.Л. По  статті 61.

ГОЛОВУЮЧИЙ. По статті 61. Прошу врахувати. Прошу поставити на голосування. Прошу підтримати та проголосувати.
За – 15, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного, до підпунктів з 40 по 47 розділу XI статей з 63 по 72 кодексу. Надійшло 35 пропозицій та поправок народних депутатів: Шкрум, Кальченко, Загоруйко, Лозинський, Рущишин, Цабаль, Осадчук, Юрчишин, Васильченко, Піпа, Князевич.	Пані Аліно, прошу, поінформувати з даного питання комітет. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово.
У нас ідуть пропозиції з 696 по 730, в них деталізується "процес оскарження дій чи бездіяльності виборчих комісій різного рівня, запроваджується можливість подання скарг до виборчих комісій, які стосуються виборчого процесу за допомогою  електронних  сервісів", скоріше всього, а не "засобів електронного". "Надається  можливість зміни або уточнення вимог суб'єктом оскарження через відкриття нових обставин невідомих раніше". 
Підкомітет за результатами обговорення пропонує 3 пропозиції врахувати, 32  відхилити. Це з 696 по  708 та з 713 по 730. Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Автори правок у нас присутні? Нема нікого. Добре. Зауважень немає? 
Тоді ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій  та правок. Прошу підтримати та проголосувати.
Переходимо до підпункту 48 розділу XII статті 73 кодексу. Надійшло  4 пропозиції та поправки від народних депутатів: Шкрум, Андрійович, Мінько, Пузанов.
Прошу голову підкомітету поінформувати про дане рішення. Пані Аліна.

ЗАГОРУЙКО А.Л.  Дякую, пане голово. 
Це ідуть правки з 731 по 734. Зміни спрямовані на деталізацію і регламентацію процесу зберігання виборчої документації, печаток, штампів  як  під час виборчого процесу, так і після. А також щодо можливості передачі цих матеріальних цінностей, які видаються дільничним комісіям для організації і проведення голосування, на зберігання до регіональних  і територіальних представництв ЦВК у разі їх утворення. 
Пропозиції народних депутатів були спрямовані на виключення цих норм. Підкомітет пропонує всі 4 пропозиції відхилити. Прошу підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Прошу, слово, представляйтесь.

_______________. Дякую. 
Дивіться, знову ж таки ми говоримо про те, що регіональні представництва ЦВК це будуть в складі ЦВК, це не будуть якісь тимчасові утворення. А це буде частина державного органу, який має фінансуватися з державного бюджету. Чому органи місцевого самоврядування мають забезпечувати державний орган безкоштовно якимись приміщеннями? Ми ж теж про це говорили, що це має забезпечувати держава, державний орган приміщеннями, обладнанням, всім іншим і зберіганням документації.  
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Аліна.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Так регіональні представництва будуть зберігати тепер свою документацію, а не органи місцевого самоврядування. В чому тут колізія?

_______________. …написано, що "органи місцевого самоврядування  мають забезпечувати приміщеннями ці територіальні органи". 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Що ви скажете?

ЗАГОРУЙКО А.Л. "Місцеві органи виконавчої влади", але не "місцевого самоврядування"… Чи де?

_______________. (Не чути) 

ЗАГОРУЙКО А.Л. А де їм взяти тоді приміщення? 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре, зауваження всі. Рішення підкомітету.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Рішення: підкомітет пропонує всі 4 пропозиції відхилити, з 731 по 734. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення  пропозицій  та поправок. Прошу підтримати та проголосувати.
За – 16, проти – 0, утримались – 1. Рішення прийнято. 
Будь ласка. Мікрофон, будь ласка, включіть.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Вже не так швидко реагую.
Питання ж в тому навіть по приміщеннях. Якщо ми виключаємо слово "безоплатно", то я думаю, що там вже питання комунікації, приміщення, головне, щоб допомогли знайти, але "безоплатно" виключаємо, не буде вже ніякого "безоплатно". 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Наступне. Шановні колеги, у нас залишилось 7 голосувань на сьогодні, щоб ми зробили перерву.
Переходимо далі. До підпункту 49 розділу ХІІІ статей з 74 по 79 кодексу. Надійшло 6 пропозицій та поправок від народних депутатів: Лозинський, Рущишин, Цабаль, Осадчук, Юрчишин, Васильченко, Піпа, Шкрум, Корнієнко, Князевич. 
Прошу поінформувати, пані Аліна, про рішення підкомітету. Аліна Леонідівна, прошу.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово. 
Це йдуть пропозиції з 735 по 740, у нас уточнено етапи  виборчого процесу виборів Президента України задля забезпечення взагалі відповідності термінів, які вживаються в кодексі. Підкомітет пропонує: одну пропозицію врахувати, 5  відхилити. Прошу підтримати. 
І це знову ж таки, наголошую, питання стосується виборів Президента.  
 
ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, якщо нема зауважень… Пане Романе, у вас нема?  
Ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок. Прошу підтримати та проголосувати.
За – 15. Рішення прийнято. 
Переходимо до наступного питання, до  підпунктів… 
Шановні колеги, я перепрошую, я свою правку загубив, яку я хотів поставити на підтвердження, це в нас було  до підпунктів 4-11 правка 484, ми її пройшли  на підкомітеті. Якщо дозволите, тоді її зачитати, там де "вимога до кандидатів встановлюється Конституцією України і цим кодексом". Пам'ятаєте? 
484 правка в частині другій статті 10  в абзаці першому слова "Судової адміністрації України" доповнити словами та знаками "Національного агентства з питань запобігання корупції, а в разі необхідності  від інших державних органів". В абзаці другому після слів "громадянство  України" доповнити словами та знаками "наявності або відсутності відомостей про особу, висунуту кандидатом в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили  корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення, наявності чи відсутності судимості, наявності рішення суду, яке набрало законної сили щодо притягнення особи, висунутої кандидатом, до адміністративної відповідальності за адміністративне порушення, пов'язане з корупцією". 
Скажіть,  будь ласка.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, в цілому  я би підтримала таку ідею. Але що робити у випадку, коли вимоги, передбачені законом, будуть суперечити Конституції?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Це просто моя позиція ця правка, яка була для того,  щоб у корупціонерів не було  можливості висуватися кандидатами.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Нехай комітет вирішує.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Ще хто? Пані Аліно, дайте Олександру Корнієнку слово.

КОРНІЄНКО О.С. Дивіться, ми просто ступаємо на слизький ґрунт, він заключається в тому, що якщо ми закладаємо… Конституція – це норма прямої дії, і там визначено, що має бути з людиною, щоб він не міг бути кандидатом. Якщо ми даємо інші визначення в законі, ми закладаємо підстави для звернень до Конституційного Суду,  і вони, можливо, будуть, і вони можуть  в будь-який момент заблокувати хід виборів. Тому  що Конституційний Суд може прийняти рішення скасувати дію закону, як Закон про референдум, або відтермінувати, або ще щось. Ми не знаємо,  це ж абсолютно незалежний орган, він діє в межах своїх повноважень. 
І тому  наша позиція, що не писати того, чого нема в Конституції. Якщо у нас є необхідність пересвідчитись в корупційних якихось ризиках, ми можемо або в редакції комітету, або якось,  написати це в іншому місці, там, де просто не в вимогах до кандидата, а там, де подаються документи, в вимогах документів наприклад. Щоб людина, вона ж подає довідку про аліменти, нехай подає довідку про наявність в  реєстрі корупціонерів, це буде інформація, яку ЦВК і  територіальні виборчі комісії  будуть  показувати виборцям.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, пане Олександре.
Пані Аліна, ми можемо це врахувати? Прошу, вам слово.  

ЗАГОРУЙКО А.Л. Треба зараз подумати. Дивіться, питання ще ж в іншому, от я просто не сильна в цих реєстрах, мене, на щастя, в них немає. Але  наскільки я знаю, в реєстр корупціонерів можна попасти з двох причин: ти  туди попадаєш, якщо встановлений факт такий, а буває і інше, коли ти не є корупціонером, але, наприклад, порушив просто строки подачі. Чи повинен ти за це відповідати? Ти вже відповідаєш тим, що ти є в реєстрі. А чи повинно це  впливати на твою реєстрацію кандидата? Для мене це трохи  небезпечна норма.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре, дякую.
Дмитро Микиша. Пані Аліна, виключіть, будь ласка, мікрофон, щоб Дмитро Микиша, Олександр Качура і Альона Шкрум. Прошу.

МИКИША О.С. Дякую.
Пане голово, цю новелу ми проговорювали, також була розмова щодо цього, ми її повністю підтримуємо, вона потрібна. Але, як вже сказав пан Олександр,  на жаль, вона не прописана в Конституції, там є чотири позиції, через що не можна бути кандидатом і брати участь в голосуванні. 
І дуже не хотілося б, щоб стільки роботи, яка була покладена і пані Аліною,  головою підкомітету, і всіма нами депутатами, і вами як головою цього профільного комітету, було покладено для того, щоб цей Виборчий кодекс  і зміни до нього було все ж таки  прийнято, і ще у нас багато роботи попереду. І дуже не хотілося б, щоб потім було просто знесено всю цю роботу в Конституційному Суді через  деякі норми. Хоча вони і повинні бути, я вважаю, але наразі їх не має в Конституції, і великий ризик того, що  в Конституційному  Суді вони будуть знесені.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую, я зрозумів.
Пан Олександр Качура. І Олена Шкрум  тоді.

КАЧУРА О.А. Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Треба,          по-перше, згадати, з якими ми гаслами йшли на вибори, і кожен, хто йшов до парламенту, він казав виборцям  своїм, що буде боротися з корупціонерами.  А ми, навпаки, зараз надаємо можливості, цілком підтримую правку Андрія, оскільки не може бути корупціонер очільником міста. Це абсолютний якийсь абсурд, і ми повинні однозначно підтримувати дану правку.  
А щодо конституційності-неконституційності, у нас суд визначає. І при всій повазі, нам казали що Закон про відкриття ринку землі неконституційний, потім казали що банківський закон у нас неконституційний, тепер кажуть , що Закон про гральний бізнес теж корупційний і неконституційний. Так що ми обираємо: чи ми обираємо боротьбу з корупцією, чи ми обираємо те, щоб до органів місцевого самоврядування знову прийшли корупціонери в наступне скликання? Ми для цього прийшли в парламент? Я особисто не для цього, і я прошу підтримати правку Клочка. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Олександр Корнієнко.

КОРНІЄНКО О.С. Це дуже правильна дискусія, пане Олександре Анатолійовичу. Але хочу зазначити, що виборче законодавство, воно в  усьому світі відноситься до окремого різновиду законодавств, воно дуже суперчутливе. Тому що саме через виборче законодавство і ми з вами, і Володимир Олександрович, і всі тут присутні, і ще дуже-дуже багато людей в цій країні стають представниками влади або державної, або місцевого самоврядування. Тобто після Конституції, на мою думку скромну, це наступний етап після Конституції, це  виборче законодавства. І воно має бути бездоганне, філігранне і так далі, воно не має  мати жодних  підстав для оскаржень в Конституційному Суді.
І хочу нагадати, що саме з цієї причини ми  розробили абсолютно новий, інноваційний і суперкласний Закон про народовладдя, Руслан Олексійович модерував цей процес, зокрема, тому що попередній закон Конституційний Суд визнав неконституційним. І враховуючи цю ситуацію, я все-таки пропоную, лишаючи цю світлу ідею показати суспільству, хто  корупціонери, зробити це так само, як ми робимо з аліментами. Тобто ми ж збираємо інформацію про аліменти. Давайте збирати інформацію, хто є в реєстрі  корупціонерів, хай кандидати на посади міських голів, наприклад, несуть довідку, ми це редакційно можемо зараз, не редакційно, а  як правку зробити, щоб саме кандидати на посаду міських голів і, можливо, обласних рад, це я поєднаю вже ідею пана Микиши про те, щоб вони декларувалися. Але щоб не декларувалися, а щоб на такі топ-посади кандидатів в обласні ради і в мери міст надавали довідку про наявність в реєстрі… 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Аліна, ми можемо знайти можливість це врахувати? 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Якщо секретаріат підкаже, як це виписати, бо я наразі не бачу процедури. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Давайте тоді подумаємо, тому що це важливо те, що ми дійсно йшли, і я впевнений, що кожен тут долучиться до цього.

ЗАГОРУЙКО А.Л. І на завершення обговорення цього питання, пане  голово,  я би  хотіла сказати, що, по-перше, при всій повазі до наших колег і до Качури, і до вас як ініціатора правки, але все-таки боротися з корупціонерами –  це основне завдання не нашого комітету, а наших колег з антикорупційного. Це  перше. А друге, я би дійсно не хотіла робити Виборчий кодекс просто заручником, бо питання дуже чутливе. 
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре, пані Аліна, ми почули.
Ще пані Лариса Білозір у нас проявила ініціативу висловитись.

БІЛОЗІР Л.М. Я хочу підтримати Аліну Загоруйко. Це така дурниця враховувати цих корупціонерів ніби, в дужках. Там 80 відсотків людей, які взагалі прострочили подачу взагалі декларацій, або, наприклад, не подали. А ви знаєте, скільки  сільських, селищних, міських голів просто із-за того, що перший раз в 2016, в 2017 році не подали. Я вам кажу, це така буде помилка, ви стільки викинете нормальних і достойних людей, тому що ніби вони в реєстрі.     
Ви знаєте, я хочу сказати, що там буквально якісь протоколи складаються, і в цьому списку  корупціонерів якраз тих корупціонерів і немає, а тих, що  потрібно, їх там нема. Тому я вас прошу, не потрібно ускладнювати життя і це прописувати в Виборчому кодексі.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Пані Лариса, ми почули. 
Олександр Качура, завершуйте. І є позиція  моя.

КАЧУРА О.А. В любому випадку я хотів би сказати, що кожен народний депутат, він повинен бути антикорупціонером і боротися з корупцією в органах місцевого самоврядування. Тому що це неправильно, що розподіляти, що комітет такий, такий, екологічний, це ж не значить, що ми повинні пропускати зараз через Виборчий кодекс, легалізувати корупціонерів в органах місцевого самоврядування зараз.  
Я хочу також, якщо навіть ми будемо якесь інакше рішення приймати, я хочу нагадати Олександру Корнієнку його пропозицію щодо того, щоб подавали також медичну довідку про психологічний та наркотичний стан кандидати. Тому я пропоную вам повернутися до цієї теми також і на комітетському доопрацювати, щоби  окрім  довідки з реєстру подавали також медичну довідку про психологічний стан і наркологічний стан. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую.
Шановні колеги, ми тоді це питання завершуємо, я свою правку озвучив, ми знайдемо спосіб, як його описати тоді Аліні Леонідівні з секретаріатом.
Переходимо до наступного, до пунктів 50-51.

_______________. А на голосування?

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ні, ми за це не будемо голосування, вона вже відхилена, ми просто витратимо час. Давайте поставимо на голосування. Хочете?  
Шановні колеги, ми переходимо до пунктів з 50 до 51 розділу XIV  статей 80-82 кодексу. Дві пропозиції надійшло  від народних депутатів.
Пані Аліна, я прошу озвучити вашу позицію, це 741, 742.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Так, тут питання, які стосуються утворення закордонних виборчих дільниць на виборах Президента України...  (Не чути)    

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Є бажаючі виступити? Нема?
Тоді ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення   пропозицій та правок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 16. Рішення прийнято.
У нас залишилось 5 голосувань, і я впевнений, що ми з вами впораємося за 5-7 хвилин.  
Шановні колеги, переходимо до пунктів з 52 до 57 розділу XV статей     83-89 кодексу. Надійшло 88 пропозицій та поправок від народних депутатів. 
Прошу, пані Аліна,  поінформувати  комітет.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, це дуже цікавий блок, пропозиції з 743 по 830. Я взагалі вважаю пропозиції, які нами проголосовані в першому читанні, новаторські. Чого стосуються? Це стосується можливості вносити подання щодо членів ОВК з виборів Президента за допомогою електронних сервісів. Виключається вимога щодо необхідності внесення власноручно написаних заяв кандидатів в члени виборчих комісій, і також там прописується, що описки і неточності, які є у поданні, не є підставою для відхилення таких подань, а відомості  зазначаються  на підставі  копії паспорта. 
Колеги, хто був учасником виборчого процесу, розуміють, що і власноручно подана заява нікому не потрібна, це виключно тонни документів. Так само скільки раз ми носилися до ЦВК, виправляли описки і неточності, сьогодні ми всі ці моменти забираємо. А тому всі 88 пропозицій, які надійшли до цього блоку, відхилити.  

ГОЛОВУЮЧИЙ. З 743 по 830.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Так.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Чи є зауваження, є бажаючі виступити? Якщо немає, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 16. Рішення прийнято.
Переходимо до підпунктів 58-60 розділу VI статей з 90 по 92 кодексу.  Надійшло 17 пропозицій та поправок. 
Пані Аліна, прошу поінформувати комітет

ЗАГОРУЙКО А.Л. Пане голово, це з 831 по 847 пропозиції. Там уточнюється порядок фінансування витрат на проведення виборів Президента, які відбуваються в межах затвердженого кошторису ЦВК та щодо надання  фінансових звітів виборчим комісіям та територіальним регіональним представництвам ЦВК. Підкомітет обговорив, пропонує всі 17 пропозицій відхилити.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Зауваження є? Якщо зауважень нема, ставлю на голосування пропозицію  підкомітету  щодо відхилення пропозицій з 831 по 847. Прошу підтримати і проголосувати.   
За – 16. Рішення прийнято. 
Переходимо далі, до підпунктів з 61 по 64 розділу VII статті з 93 по 97 кодексу. Надійшли  19 пропозицій та правок  від народних депутатів  України.
Прошу, пані Аліна, поінформувати комітет про рішення підкомітету. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую, пане голово. 
З 848 по 866 пропозиції. Даним блоком вдосконалюється порядок фінансування виборчих фондів кандидатів в Президенти України. Зокрема, приводиться у  відповідність до вимог чинного законодавства, висувається вимога щодо  можливості ідентифікації особи, яка робить внесок до фонду, та встановлюється вимога для ЦВК та НАЗК у разі виявлення порушень правил фінансування виборчих кампаній повідомляти про це відповідні  компетентні органи.
За результатами розгляду підкомітет пропонує 8 пропозицій врахувати, 11 – відхилити. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. 
Шановні колеги, є зауваження? Якщо немає, тоді ставлю на  голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 16. Рішення прийнято.
Переходимо далі. До підпунктів з 65 по 71 розділу VIII статей з 99 по 105 кодексу  надійшла 31 пропозиція та поправка від народних депутатів.
Прошу голову підкомітету поінформувати  комітет про результати.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, ми далі рухаємося по книзі по виборам Президента, пропозиції з 867 по 897. В цій частині уточнюється процедура висування та реєстрації кандидатів на пост Президента, термінологія приводиться у відповідність з текстом Виборчого кодексу. Також пропонується закріпити норму щодо можливості виправлення  інформації, а у разі наявності  неповного переліку документів поданих для реєстрації до Центральної виборчої комісії кандидатом на пост Президента. 
З усіх обговорених пропозицій підкомітет пропонує 4 пропозиції врахувати, 27 – відхилити.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую.
Є зауваження у авторів даних правок? Якщо немає, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та поправок. Прошу підтримати та проголосувати.      
За – 16. Рішення прийнято. 
Переходимо далі. До підпункту 72 розділу IX статті 107 пропозицій та поправок від народних депутатів не надійшло.
Прошу голову підкомітету поінформувати з даного питання.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Колеги, цей пункт знову ж таки підвищує рівень інклюзивності виборчого процесу. І підкомітет загалом, і всі народні депутати не мали зауважень до цього підпункту, і тому він залишається в редакції  першого читання.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Отже, даний підпункт окремого голосування не потребує.
Переходимо до наступного. На сьогодні крайнього нашого підпункту, це  підпункти з 73 по 76 розділу XX статей 109,110, 111, 112 кодексу,  надійшло  10 пропозицій та поправок  від народних депутатів  України. 
Прошу поінформувати. Пані Олено, там є ваші правки.

ЗАГОРУЙКО А.Л. Дякую. 
Пропозиції з 898 по 907. У нас взагалі вдосконалюється процедура скасування реєстрації уповноваженого представника в ЦВК та довірених осіб кандидата в Президенти України. І це стосується саме тієї частини, де документи на реєстрацію таких представників можуть подаватися за допомогою електронних сервісів. Ініціатори поправок пропонували цю можливість виключити. Але за результатами обговорення 9 пропозицій відхилити,  1 пропозицію  врахувати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дякую. 

ЗАГОРУЙКО А.Л. На відхилення пропоную поставити пропозиції з  898 по 903 і з 905 по 907. Прошу підтримати. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, чи є зауваження від авторів правок? Якщо немає, ставлю на голосування пропозицію підкомітету щодо відхилення пропозицій та правок. Прошу підтримати та проголосувати. 
За – 15. Рішення прийнято. 
Шановні колеги, ми з вами робимо перерву в нашому засіданні до завтра, до 15:30. Дякую всім сьогодні за роботу і за плідну співпрацю. До завтра.